Maantieto+9+luokka

> Itämeren valuma-alueella elää yli 100 miljoonaa ihmistä. > Joet tuovat paljon makeaa vettä. > Itämeren vesi on vähäsuolaista __murtovettä__. > Itämeren erityispiirteitä: > 1. Matala meri, keskisyvyys 50 m > 2. Vähäsuolainen meri, Suomenlahti ja Pohjanlahti vähäsuolaisimpina usein jäätyvät talvisin > 4. Merivirtaukset puuttuvat > 5. Nuori meri, ikä alle 10 000 vuotta > 7. Maapallon saastunein meri > Öljykuljetukset ovat moninkertaistuneet Itämerellä viime vuosina. > Pohjan syvänteissä on paikoin täysin kuolleita alueita. Vähäsuolainen pintakerroksen vesi on kyllä happipitoista, mutta kevyempänä se ei sekoitu pohjassa olevan hapettoman, suolaisen ja raskaamman veden kanssa. Mitä suolaisempaa vesi on, sitä tiheämpää (painavampaa) se on. Kappale 11 Sää on ilmakehän __hetkellinen__ tila ikkunan ulkpuolella. Sää voi olla tunnin päästä jotain muuta. Kuva esittää säätilaa. Esimerkiksi pian taivas voisi olla aivan pilvetön. media type="custom" key="28805866" Ilmasto on ilmakehän __pitkäaikainen__ tila. Ilmasto on 30 vuoden pituinen säätilojen kokonaisuus. Lumipeite kuukausittain vuonna 2004. media type="custom" key="28805882" Euroopan ilmastoalueet: 1. __meri-ilmasto__: sataa paljon, kesä viileä, talvi leuto 2. __mannerilmasto__: vähän sadetta, kesä kuuma, talvi kylmä 3. __väli-ilmasto__ on meri- ja mannerilmaston yhdistelmä 4. __välimerenilmasto:__ talvi sateinen, kesä sateeton, kesä kuuma ja talvi leuto 5. __subarktinen ilmasto__ Jäämeren rannikolla, talvi hyvin kylmä ja kesä viileä Suomessa on väli-ilmasto. __Suomen ilmastoon vaikuttavat:__ A) pohjoinen sijainti eli Auringon säteily tulee tänne vinossa kulmassa ja lämmittävä vaikutus on pieni. B) Atlantti lisää sateita C) Golfvirta lämmittää Fennoskandiaa. Lämmintä merivettä virtaa päiväntasaajalta kohti Jäämerta. D) länsi- ja lounaistuulet tuovat sadepilviä Atlantilta E) Itämeri vaikuttaa rannikon ilmastoon keväällä kylmentävästi ja syksyllä lämmittävästi F) Aasian manner idässä tuo helteitä kesällä ja paukkupakkasia talvella Suomi on pohjois-eteläsuunnassa pitkä maa ja siksi erot Etelä- ja Pohjois-Suomen välillä säätiloissa ovat joskus suuretkin. Alakuvasta näkyy, että meikäläistä ilmastoa löytyy myös Kanadasta ja Venäjältä. Köppenin ilmastoluokittelu. media type="custom" key="28803926" kunnallistekniikka on rakennettu ikiroudan vuoksi maan pinnalle eikä maan alle kuten Suomessa. media type="custom" key="28805924" Kappale 12 Liikkuva matalapaine eli sykloni lähellä Islantia Pohjois-Atlantilla. Länsituulten kuljettamana se todennäköisesti tulee vaikuttamaan Suomen säähän tuoden pilviä ja sateita. media type="custom" key="28807554" Auringon lämmittämä ilma kohoaa ylöspäin. Korkealla on kylmempää kuin maan pinnan läheisyydessä. Korkealla ilman kosteus tiivistyy siten näkyviksi pilviksi. Näin syntyy matalapaine (M). Punaiset nuolet seuraavassa alakuvassa. Ilma jäähtyy korkealla ja vajoaa (3) takaisin kohti maan pintaa. Ilma lämpenee ja kuivuu. Säätila on pilvetön. Tämä on korkeapaine (K). Alakuvan siniset nuolet. Tällöin ilmaa alkaa siirtyä tuulena (4) maan pintaa pitkin kohti matalapainetta. Kaavio esittää tilannetta [|hepoasteiden] välisellä alueella, mutta ilma liikkuu Suomessakin aivan samalla tavalla. H=high pressure=korkeapaine ja L=low pressure=matalapaine. media type="custom" key="28807598" Pohjois-Atlantilla sijaitsee napa- eli polaaririntama. Sitä ei voi nähdä. Polaaririntama on alue, jolla pohjoisen napa-alueen kylmä ilma ja etelästä päin tuleva lämmin ilma sekoittuvat. Lämmin ilma on kevyempää kuin kylmä ilma. Lämmin ilma nousee kylmän ilman päälle. Alakuvan poikkileikkauksesta näkyy, kuinka lämmin ilma ( warm air mass ) nousee kylmän ilman ( cold air mass ) päälle. Rajapintaan syntyy pilviä. media type="custom" key="28808514" Maapallon pyörimisliikkeen vaikutuksesta syntyy kielekkeitä, liikkuvia matalapaineita eli sykloneja. Länsi- ja lounaistuulet kuljettavat nämä syklonit kohti Suomea. Kaaviokuva liikkuvasta matalapaineesta, jossa "etupuolella" on punainen puolipalloviiva ja "takareunassa" sininen kolmioviiva. Tämän "hainevän" kärjessä on matalapaineen keskus (L=low pressure=matalapaineen keskus). Tuulet kiertävät vastapäivään keskuksen ympäri. media type="custom" key="28808436" Tämä esittää samaa asiaa kuin aikaisemmassa kuvassa, jossa oli satelliittikuva pilvipyörteestä. Tämä liikkuva matalapaine liikkuu vasemmalta oikealle (lännestä itään) ja samalla kolmioviiva lähestyy puolipalloviivaa. Kylmä rintama media type="custom" key="28808450" Lämmin rintama media type="custom" key="28808460" Okkluusiorintama = kylmä rintama on "ottanut lämpimän rintaman kiinni" media type="custom" key="28808470" Kun liikkuva matalapaine saapuu Suomen alueelle: A) lämpimän rintaman kohdalla sataa jopa useita tunteja vettä tai lunta. B) kylmän rintaman kohdalla on sadekuuroja ja jopa ukkosia. Rintaman takaa tulee kylmää ilmaa. C) rintamien välissä (lämmin sektori) on "kauniin ja aurinkoisen" sään alue. media type="custom" key="28808490" Videossa näkyy ensin, miten painavan kylmän ilman "kiila" työntyy lämpimän ilman alle ja syntyy ukkosia. Kylmä ilma on tiheämpää kuin lämmin ilma ja siksi se liikkuu pitkin maan/meren pintaa.Lopuksi näkyy, kuinka kevyt lämmin ilma nousee kylmän päälle ja syntyy pilviä. media type="youtube" key="huKYKykjcm0" width="331" height="188" Kartassa näkyy, että kylmärintama on Brittein saarilla suurinpiirtein Lontoon kohdalla, jossa siten on odotettavissa sadekuuroja, ukkosta ja koleaa tuulta. Lämmin rintama on Pohjanmerellä jatkuen Belgian kautta Saksaan. Tällä alueella saadaan sateita ihan tuntikaupalla. Tuulten vaikutuksesta tämä liikkuva matalapaine siirtyy Ruotsiin ja edelleen Suomeen sääilmiöineen. Ohuet viivat ovat ilmanpainekäyriä. Ilmanpainekäyrä yhdistää paikkoja, joissa on sama ilmapaine esimerkiksi 1005 millibaaria. media type="custom" key="28809796" align="center"
 * TUTKI KAPPALEIDEN KUVAT HUOLELLA. LUE TIIVISTELMÄ. LUE LEIPÄTEKSTI NIIN, ETTÄ YMMÄRRÄT LUKEMASI.
 * SYKSY 2017 RUNKO:
 * **Kappale 1**
 * **AVAINSANAT:**
 * **POHJOISMAAT, GOLFVIRTA, FENNOSKANDIA, SKANDINAVIA, EUROOPAN UNIONI**
 * Suomi sijaitsee pohjoisella ja itäisellä pallonpuoliskolla lähempänä pohjoisnapaa kuin päiväntasaajaa.
 * – Leveyspiirien 60 ° ja 70 ° välissä (päiväntasaajan asteluku on 0 ja pohjoisnavan 90).
 * – Leveyspiireissä 10 ° vastaa 1000 km
 * Suomi on Koillis-Euroopassa ja kuuluu myös __[|Pohjoismaihin.]__
 * – __Suomi, Ruotsi, Norja, Tanska ja Islanti__
 * Grönlanti ja [|Färsaaret] kuuluvat Tanskalle
 * [|Golf-virran] ansiosta Pohjoismaissa on lämpöisempää kuin muualla maapallolla yhtä pohjoisessa. [|Fennoskandian lumipeitettä maaliskuussa].
 * __[|Fennoskandia]__on luonnoltaan kuten kallioperältään yhtenäinen alue, johon kuuluvat Suomi, Ruotsi, Norja ja Venäjän puolelta Kuola ja Karjala.
 * Ruotsi ja Norja kuuluvat __Skandinavian maihin__
 * __Pohjoiskalotti__ on alue, joka sijaitsee pohjoisnavan ja pohjoisen napapiirin välissä__.__
 * __Suomi kuuluu[| Euroopan unioniin],__ jossa jäsenmaita on 28. [|Yhdistynyt Kuningaskunta (Englanti) on eroamassa EU:sta]. [|Kartan]keltaiset alueet äänestivät Euroopan unionissa pysymisen puolesta.
 * Paikannimistö työkirjan tehtävien mukaan.
 * **Kappale 2**
 * **AVAINSANAT: TUNTURI, VAARA, SVEKOFENNIDIT, KARELIDIT, SKANDIT**
 * Maaston korkeussuhteita mitattaessa mittaamisen lähtökohtana on merenpinta 0 (nolla) metriä korkealla. [|Mount Everestin] (8848 m) korkeus on siis mitattu merenpinnasta.
 * [|Skandit] (Kölivuoristo) on Pohjoismaiden korkein vuoristo.
 * Norjan rannikon[| vuonot] ovat viime jääkauden aikana mannerjään kuluttamia [|U-laaksoja]
 * __Murroslaakso__ syntyi kun maanjäristys rikkoi kallioperää ja mannerjää vei irtaimet kiviainekset mennessään. [|Rapautuminen] ja [|eroosio] ovat olleet mukana.
 * __Vaara__ on korkea mäki / vuori, joka on kauttaaltaan metsän peitossa.
 * Vaaroja on [|Kainuussa] ja [|Pohjois-Karjalassa.]
 * [|Tunturi]on korkea mäki / vuori, jonka laki on puuton. Kylmyyden vuoksi puut eivät kasva.
 * Tuntureita voit nähdä Lapissa.
 * Tunturin rinteellä on __metsänraja__ kohdassa, josta puuton lakiosa alkaa. Mitä pohjoisemmaksi mennään, sitä alemmaksi metsänraja siirtyy.
 * Fennoskandian kallioperä on iältään noin 2 500 miljoonaa vuotta. Kallioperä on siis maapallon vanhimpia eli ikivanhaa.
 * Sulan vaipan päällä ajelehtivat mannerlaatat ovat jatkuvassa liikkeessä.
 * Liikenopeus tai -vauhti on noin 2-10 senttimetriä vuodessa.
 * Fennoskandia on matkustanut Euraasian laatan mukana ympäri maapalloa.
 * Mannerlaattojen[| törmätessä poimuttuu] = kallioperästä rypistyy vuoristoja.
 * Noin 1 900 miljoonaa vuotta sitten Fennoskandiaan poimuttuivat Svekofennidit ja Karelidit.
 * Molemmat vuoristot ovat aikapäiviä sitten rapautuneet [|olemattomiin]. No, kivilajiltaan kovimmat kohdat ovat kestäneet rapautumista jotenkuten kuten Koli ja [|Vuokatti.]
 * Skandit poimuttuivat noin 400 miljoonaa vuotta sitten.
 * Alppien poimuttuessa 60 miljoonaa vuotta sitten Skandit kohosivat uudelleen.
 * [|Skandit on edelleenkin huomattava vuoristo.]
 * Islanti syntyi vasta 20 miljoonaa vuotta sitten [|mannerlaattojen saumaan] merenalaisissa tulivuorenpurkauksissa.
 * Suurin osa tulivuorista on merenpohjassa.
 * Paikannimistö työkirjan tehtävien mukaan.
 * **Kappale 3**
 * **AVAINSANAT: MINERAALI, MAGMAKIVILAJI, KERROSKIVILAJI, MUUTTUNUT KIVILAJI, MALMIKIVI**
 * Kivilajeja tunteva pystyy ”lukemaan” kallioperän vanhoja tapahtumia.
 * Yksittäinen kivi rakentuu eri [|mineraaleista].
 * Kivilajien syntytavat:
 * 1. __Magmakivilajit__ ovat syntyneet magmasta:
 * A) __Laavakivilajit__ maan pinnalla nopeasti jäähtymällä. Esim. diabaasi, basaltti, obsidiaani = todisteita tulivuorista.
 * B) __Syväkivilajit__ kallioperän sisällä hitaasti jäähtymällä. Esim. graniitti.
 * 2. __Muuttuneet kivilajit__ ovat syntyneet vuoristojen (Svekofennidit, Karelidit, Skandit) poimutuksissa. Esim. gneissi, kvartsiitti, kiilleliuske = todisteet poimutuksista.
 * 3. __Kerroskivilajit__ ovat syntyneet merien pohjassa kilometrien syvyyksissä. Esim. hiekkakivi.
 * Kerroskivilajit ovat todisteita vanhasta merenpohjasta.
 * Kun kallioperän kiviaineksessa on metallia niin paljon, että sen louhinta on kannattavaa, puhutaan __malmista__.
 * Mannerjää on levitellyt kiviä ympäristöön, joten __malmion__ (malmipitoisen kiviaineksen esiintymä) sijainti voidaan selvittää.
 * __Malmikiven__ tuntomerkit:
 * Katsotaan __vastahalkaistusta__ kivipinnasta !
 * 1. metallinkiilto
 * 2. paino
 * 3. magneettisuus
 * 4. selvä viiru lasittamattomaan posliiniin
 * 5. sipulimainen haju
 * Suomen kallioperässä yleisiä kvartsimineraaleja, jotka sopivat koruteollisuuden raaka-aineeksi.
 * J[|aspis], [|ametisti], opaali
 * **Kappale 4**
 * KAPPALEISSA 4-5 ON TÄRKEÄÄ SELVITTÄÄ ITSELLEEN [|MANNERJÄÄN] A) ETENEMIS-/LEVIÄMISVAIHEEN JA B) SULAMISVAIHEEN JÄLJET MAISEMASSA !
 * **Avainsanat: jääkausi, mannerjää, moreeni, silokallio, siirtolohkare**
 * Maapallolla on ollut useita __jääkausiaikoja__.
 * __Jääkausiajalla__ on useita jäätiköitymisiä eli __jääkausia__.
 * Viimeinen jääkausi (Veiksel-jääkausi) alkoi noin 100 000 vuotta sitten ja päättyi mannerjään sulamiseen Suomen kohdalla noin 10 000 vuotta sitten. Tarkasti ottaen jääkausi jatkuu edelleen. Skandeilla on toista tuhatta jäätikköä.
 * Mannerjää oli laajimmillaan noin 18 000 vuotta sitten.
 * Mannerjään paksuus oli 2-3 km
 * Maan kiertorata muuttuu 100 000 vuoden välein.
 * Maan ja Auringon etäisyys pitenee.
 * Auringon säteilyn teho pienenee maapallolla.
 * Fennoskandian __jäätiköitymiskeskus__ oli Skandeilla.
 * Useita jäätiköitymiskeskuksia eri vuoristoissa.
 * Mannerjää liukuu vuoristosta alaspäin noin 10-50 metriä vuorokaudessa.
 * Mannerjää on notkeaa.
 * Mannerjään alapuoli on öljymäisen liukasta.
 * Mannerjään päälle sataneesta lumesta muodostui uutta jäätä.
 * Jäätiköihin sitoutui paljon vettä.
 * Valtamerien pinta oli jopa 100 m nykyistä alempana.
 * Leviävän/etenevän mannerjään jäljet:
 * __1.[|Moreeni]__ mannerjään rikkomasta kallioperästä hiekkaa, soraa ja kiviä sekoitettuna.
 * __2.Moreeniselänteet__ eli [|drumliinit:] pitkulaisia [|moreenikumpuja], noin 300 m pitkiä ja 50 m leveitä.
 * Liikkuva mannerjää toimi ”hiekkakakkumuottina”
 * __3.Järvialtaat eli järvet: j__ärven pituusakseli on mannerjään liikkeen suuntainen
 * Jotkin järvet kuten Paasvesi Savonrannan lähellä ovat meteoriitin/asteroidin iskemästä syntyneitä kraatereita. Tälläiset järvet ovat muodoltaan pyöreitä.
 * __4.Silokallion pinnan uurteet paljastavat mannerjään[| kulkusuunnan].__
 * __5.[|Siirtolohkareet]__ovat mannerjään sisässä kulkeutuneita suuria kiviä.
 * **Kappale 5**
 * **AVAINSANAT: REUNAMUODOSTUMA, PITKITTÄISHARJU, SUPPA, HIIDENKIRNU, SAVIKKO**
 * Ilmaston lämmetessä mannerjään eteneminen pysähtyi.
 * Mannerjää alkoi sulaa…
 * Sulaminen tapahtui vaiheittain: jäätikkö kutistui, sitten laajeni, kutistui taas…
 * **Sulamisvaiheen muodostumat:**
 * 1. __reunamuodostumat__
 * Paikoilleen pysähtyneen mannerjään reunaan syntyneet sulamisvesien kasaamat reunamuodostumat
 * [|Salpausselät 1, 2 ja 3]
 * Keski-Suomen reunamuodostuma ulottuu Kankaanpäästä Hämeenkyrön ja Tampereen kautta Jyväskylään.
 * 2.[|pitkittäisharjut]:
 * Mannerjään sisäisten sulamisvirtojen suistoihin muodostuneet harjujaksot
 * 3. __hiekkakentät__ syntyivät mannerjään reunaan sulamisvirran suistoon
 * [|4.lustosavikot__] ovat syntyneet mannerjään edustalla olevan meren pohjaan laskeutuneista savihiukkasista (kivennäismaa-aineksista.)
 * Raidallinen
 * Vaaleat kerrostumat kesällä, tummat talvella
 * 5. [|supat] (vadit) ovat muodostuneet maaperään hautautuneen jäälohkareen sulaessa.
 * 6. [|Hiidenkirnut] ovat syntyneet koskissa kiven pyöriessä kallioperän päällä vuosisatoja.
 * **Kappale 6**
 * **AVAINASANAT: FENNOSKANDIA, MAANKOHOAMINEN, KIVENNÄISMAALAJI, ELOPERÄINEN MAALAJI**
 * Mannerjään massa painoi maan kuorta jopa kilometrin verran ”lommolle” Fennoskandian alueella.
 * ”Lommon” oikeneminen näkyy [|maankohoamisena.]
 * Kohoamisnopeus on suurin Perämeren rannikolla : noin 10 mm vuodessa
 * [|Jatkunee vielä noin tuhansia vuosia]: Pohjanlahden rannikko nousee ja Suomenlahden rannikko vajoaa.
 * Maankohoamisen vaikutuksia:
 * 1. Itämeri on ollut vuoroin meri ja järvi.
 * 1. Baltian jääjärvi 2. Yoldiameri 3. Ancylusjärvi 4. Litorinameri 5. Itämeri
 * Järvivaiheissa yhteys Atlanttiin on ollut jokea pitkin.
 * 2. Järvien laskujokien muuttuneet virtaussuunnat
 * 3.[| Muinaisrannat]
 * 4. Satamien, väylien madaltuminen
 * 5. Uusia luotoja/saaria nousee merestä Pohjanlahdella=maisema muuttuu
 * 6. Perämeri on muuttumassa Perä-Järveksi
 * 7. Reliktieläimet ovat jääneet järviin eroon merestä kuten [|saimaannorppa].
 * Maalajit:
 * A) Kallioperästä syntyneet __kivennäismaalajit__ karkeimmasta hienoimpaan:
 * Sora, hiekka, hieta, hiesu, savi
 * B) Kasveista/eläimistä syntyneet __eloperäiset maalajit__
 * Kangasturve, turve,multa, lieju (sisältävät hiiltä (C))
 * Hiili (C) on eloperäiselle luonnolle ominainen alkuaine.
 * **Kappale 7**
 * **AVAINASIA: MITEN IHMINEN MUUTTAA YMPÄRISTÖÄ NYKYÄÄN**
 * Suomen luonto on saanut nykyisen muotonsa viimeisten 10 000 vuoden aikana.
 * Tietoa on saatu tekemällä siitepölytutkimuksia suoturpeesta ja tutkimalla järviin ja soihin uponneita puunrunkoja.
 * Suo säilöö hyvin sinne joutuneet asiat, koska suoturve on hapan, kylmä ja vähähappinen ympäristö.
 * Keskilämpötilan muuttuessa Suomen ilmasto-olot ovat vaihdeleet mannerjään sulamisesta nykyaikaan:
 * 1) noin 10 000 vuotta sitten kylmä ilmasto ja kasvillisuus __tundraa__
 * 2) noin 8000 vuotta sitten mannerilmasto ja kasvillisuus __sekametsää__ ja __aroa__
 * 3) noin 6000 vuotta sitten meri-ilmasto ja kasvillisuus __lehtimetsää,__ jalot lehtipuut (lämpimin jakso viimeisen 10 000 vuoden aikana)
 * 4) viimeiset 4000 vuotta väli-ilmasto ja kasvillisuus __havumetsää,__ kuusi viimeisin tulokas
 * Ihmisen toiminta muuttaa ympäristöä ja[| koskemattomat erämaa-alueet ovat jo tosi harvinaisia].
 * Soita on kuivattu metsien kasvatukseen. Soilla on tärkeä merkitys ilmastonmuutoksen haittojen vähentämisessä, koska suoturpeeseen on runsaasti hiiltä (C) jemmattuna.
 * Metsät ovat [|puupeltoja]: puut ovat samaa lajia (mänty tai kuusi) ja saman ikäisiä ja kokoisia.
 * luonnon monimuotoisuudesta ei juuri voi puhua
 * lintujen varsinkin kolopesijöiden (tiaiset) pesäpuut harvassa
 * Monet[| järvet] ja joet ovat sähköntuotannossa eli veden korkeus vaihtelee.
 * Joet on suurimmaksi osaksi padottu, joten [|vaelluskalojen]lisääntyminen vaikeutuu.
 * Harjualueiden maankäyttö (soramontut) muuttaa maisemaa ja vaarantaa pohjavesiä.
 * [|Ilmaston lämpeneminen muuttaa luontoa]. Ilmasto lämpenee [|arktisella] ja [|antarktisella]alueella kaksi kertaa nopeammin kuin muualla maapallolla.
 * Fennoskandian pohjoisosien ankariin, kylmiin oloihin sopeutuneita kasveja ja eläimiä on vähän.
 * **Kappale 8**
 * **AVAINSANAT: HAVUMETSÄVYÖHYKE, LEHTIMETSÄVYÖHYKE, SOISTUMISTAVAT, HIILINIELU**
 * Suomi kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen eli taigaan.
 * Yleisin puulaji on mänty.
 * Aivan Suomen lounaisrannikko kuuluu nippa nappa[| lehtimetsävyöhykkeeseen]. Tyypillinen puulaji on [|tammi.]
 * Hiekka- ja soramailla on mäntyvaltaisia [|kuivia kangasmetsiä].
 * Moreenimailla kasvaa kuusivaltaisia tuoreita kangasmetsiä.
 * Rehevillä multamailla on lehtometsiä, jotka on kuitenkin pääosin raivattu viljelmiksi.
 * Suomen kostea ilmasto, tiivis maaperä ja tasainen kallioperä ovat syitä soiden runsauteen.
 * Suot ovat tärkeitä hiilinieluja = hiilivarastoja, jotka sitovat hiiltä pois ilmakehästä. Näin suot ehkäisevät ilmastonmuutoksen haittoja.
 * Soita syntyy 1. metsämaan soistuessa (yleisin tapa), 2. järvien umpeenkasvun avulla ja 3. maankohoamisrannikon soistuessa.
 * Pohjois-Pohjanmaa (Kemi, Simo, Oulu, Kiiminki) on Suomen soisinta aluetta.
 * Suot luokitellaan profiilin eli pinnanmuotojen mukaan:
 * 1.[|keidassoihin] (lautanen ylösalaisin) Etelä-Suomessa yleinen suo !
 * 2.[|aapasoihin] (lautanen oikkepäin)
 * 3.palsasoihin ([|ikiroudan vuoksi kumpuilevaa suota)]
 * Kasvillisuuden mukaan suot luokitellaan:
 * a)lettosuot, heinäpeltoa muistuttava avosuo
 * b)nevasuot, avosoita joissa runsaasti sammalia mutta ei juuri "heiniä" toki[| tupasvillaa] siellä täällä
 * c[|)korpisuot] kuusia ja hieskoivuja kasvava suo
 * d)[|rämesuot] kitumäntyjä kasvava suo
 * e)luhtasuot
 * f)lähteiköt
 * Soita on Suomessa kuivattu metsien kasvattamiseen sopivaksi maaperäksi. Luonnontilassa soita on enää vähän jäljellä.
 * Soita kuivataan myös[| polttoturpeen] saamiseksi. Turvetta poltetaan voimalaitoksissa rakennusten lämmittämiseksi kuten Tampereella Naistenlahden voimalassa.
 * Suoluonnolla on tärkeä tehtävä ilmastonmuutoksen hillinnässä, koska soihin on varastoituna paljon hiiltä (C).
 * **Kappale 9**
 * [|Vedenkiertokulku] johtuu Auringosta. Auringon lämpö saa aikaan ilmakehän tapahtumat, veden kierokulun, merivirrat...
 * Järvisyyttä lisäävät kallioperän painanteet, mannerjään tyhjentämät murroslaaksot, tiivis savinen maaperä ja harjut. Salpausselät patoavat Järvi-Suomen järvet pohjoispuolelleen. Järvi on voinut syntyä myös meteoriitin iskemään [|kraateriin.]
 * Tyypillinen järvi on loivarantainen, matala ja vähävetinen sekä helposti pilaantuva ravinnekuormituksen johdosta.
 * Vedenjakaja on maaston korkea kohta kuten harju.
 * Harjun pohjoisrinnettä pitkin sadevedet valuvat[| pintavaluntana] toiseen suuntaan ja etelärinnettä pitkin toiseen suuntaa.
 * Suomen [|päävedenjakajat] Suomenselkä ja Maanselkä ohjaavat pintavesiä eri suuntiin.
 * Jokaisella [|vesistöllä]ja myös järvellä on omat paikalliset vedenjakajat.
 * Vesistö on järvien kokonaisuus. Vesistö kerää sadevesiä valuma-alueeltaan. Näillä vesistön järvillä on yhteinen laskujoki mereen.
 * Valuma-alue on vedenjakajien väliin jäävä alue.
 * Kokemäenjoen vesistön järvien laskujoki on [|Kokemäenjoki], joka vie vesiä Selkämereen, siis Itämereen.
 * Joet ja järvet ovat vanhoja kulkureittejä. Asutus on painottunut vesien rannoille.
 * Suurin osa maamma joista on padottu sähköntuotantoon.
 * [|Pohjavesi] on maaperässä ja kallioperän halkeamissa olevaa vettä.
 * Pohjavettä syntyy sateesta.
 * Harjualueet ovat tärkeitä pohjavesialueita.
 * Pohjavesi tulee näkyviin l[|ähteissä] ja kaivoissa.
 * Suurin osa suomalaisista käyttää pohjavettä päivittäisessä elämässä.
 * Oulussa ja pääkaupunkiseudulla vesijohtovesi tulee pintavedestä eli Oulujoesta ja [|Päijänteestä].
 * **Kappale 10**
 * Fennoskandiaa ympäröivät merialueet.
 * Norjanmeri
 * Barentsinmeri
 * Vienanmeri
 * Itämeri
 * Pohjanmeri
 * Valuma-alue on alue, jolta joet tuovat vettä Itämereen.
 * Tanskan salmet yhdistävät Atlanttiin.
 * [|Juutinrauma, Iso-Belt ja Vähä-Belt]
 * Itämeri on sisämeri.
 * Sisämeri on meri, joka on salmen kautta yhteydessä valtamereen.
 * Hyvin matala salmiyhteys Tanskan salmien kautta Atlanttiin.
 * Suolaista vettä pääsee vähän ja harvoin Itämeren altaaseen.
 * Suolapitoisuus 0,1 – 1 %, Atlantissa 3,5 %
 * 3. Vuorovesi-ilmiö puuttuu
 * Kehitys viimeisen jäätiköitymisen jälkeen
 * 6. Vähän kasvi- ja eläinlajeja
 * Happikato pohjan syvimmissä paikoissa, syvänteissä.
 * Asutuksen, laivaliikenteen ja maatalouden päästöt kuormittavat typellä (N) ja fosforilla (P).
 * Sinilevät ja rantojen rehevöityminen, matalien lahtien umpeenkasvu
 * Kansainvälisen laivaliikenteen risteilyalukset saavat laskea jätevetensä (WC- ja pesuvedet) käsittelemättöminä vähintään 22 kilometrin päähän lähimmästä rannikosta. Itämeren satamissa vierailee risteilijöitä kaukomailta yli 2000 kertaa vuodessa ja vain Helsingin ja Tukholman satamissa on ilmaiset jätevesien vastaanottojärjestelmät.
 * Itämereen päätyy siis kakkavesiä ja kakkapapereita kymmeniä tuhansia tonneja vuosittain.
 * Ilmastonmuutos lisää ravinteiden huuhtoutumista Itämereen, koska sateet lisääntyvät.
 * Suomi sijaitsee lauhkealla lämpövyöhykkeellä.
 * Neljä vuodenaikaa

Revontulet, Pohjoisen valot, **Aurora borealis**

media type="custom" key="28811068" align="center"

Maapallon sisin osa, ydin, kehittää Maan ympärille magneettikentän. media type="custom" key="28811062" align="center"

media type="custom" key="28811076" Magneettikenttä, magnetosfääri, suojaa maapallon elämää vahingolliselta Auringon hiukkaspommitukselta. Magneettikenttä toimii suojakilven tavoin. Magneettikenttä kääntää myös kompassin neulan. media type="custom" key="28811066" align="center"

Magneettinen pohjoisnapa, johon kompassin punainen neulan pää osoittaa, on eri paikassa kuin maantieteellinen pohjoisnapa. Sama koskee myös magneettista etelänapaa. Kompassin musta neulan pää osoittaa magneettiselle etelänavalle. Magneettiset navat kaiken aikaa.Virallisesti magneettinen pohjoisnapa on magneettinen etelänapa. Tämä johtuu magneettikentän asennosta. Magneettikenttä on heikoimmillaan napa-alueiden yläpuolella. Auringosta lähtöisin olevan aurinkotuulen hiukkaset pääsevät Maan ilmakehään napa-alueiden kohdalta. Kun hiukkaset osuvat ilmakehän atomeihin (happi (O) ja typpi (N)), vapautuu energiaa, joka näkyy revontulina Alakuvassa Maan magneettikenttä näkyy Van Allenin vyöhykkeinä. Auringon puolella magneettikenttä on soikea ja Auringosta poispäin olevalla Maan puolella sen on aurinkotuulen "puhaltamana" pitkulainen. Auringon hiukkaset saapuvat Maan ilmakehään keltaisten nuolien näyttämällä tavalla napa-alueiden kautta. Siksi revontuli-ilmiöitä nähdään vain napaseutujen ympäristössä. media type="custom" key="28810130" align="center"

Etelän valot, **Aurora australis** nähtynä media type="custom" key="28810144" align="center"

Live-lähetys (24/7) suoraan kansainväliseltä avaruusasemalta. Avaruusasema kiertää maapallon ympäri 92 minuutissa. Matkaa tehdään noin 8 kilometriä sekunnissa. media type="youtube" key="UGPuEDyAsU8" width="291" height="220" align="center"

Kappale 13 Pariisin ilmastosopimus astui voimaan 4.11.2016. Mukana on kaikkiaan 187 valtiota vähentämässä päästöjä. Ilmakehässä olevat kaasut typpi, happi, hiilidioksidi, vesi(höyry) toimivat kasvihuoneen seinien tavoin. Nämä kaasut pidättävät Auringon lämpöä ilmakehässä hetken, jonka jälkeen lämpö siirtyy takaisin avaruuteen. Tämän vuoksi maapallo on elämän kannalta sopivan lämmin ja vettä on nesteenä. Tämä on kasvihuoneilmiö. Palamisessa vapautuu hiiltä hiilidioksidina. Happi yhtyy hiileen ja vapautuu hiilidioksidia. Fossiiliset polttoaineet maakaasu, kivihilli, ruskohiili, öljy sekä öljyjalosteet bensiini, diesel ja polttoöljy sisältävät miljoonia vuosia sitten eläneiden kasvien ja eläinten hiiltä. Maapallo on tämän hiilen varastoinut kallioperään. Hiili on elävän luonnon tunnusmerkki, alkuaine. Sitä on kaikkialla elollisessa luonnossa. Ihmisen kehosta hiiltä on 18,5 %. Satakiloisessa henkilössä on hiiltä (C, carbon) 18,5 kg. media type="custom" key="28831236" align="center"

Ihmisten toiminta kuten liikenne, asutus ja teollisuus päästävät ilmakehään tätä fossiilisten polttoaineiden sisältämää "sivuun" laitettua hiiltä. Auringon lämpö viipyy ilmakehässä yhä pidempään ja ilmakehä lämpenee liikaa. "Kasvihuone" kuumenee liikaa. Tämä aiheuttaa ilmaston muutosta kuten säätilan ääri-ilmiöiden (esim. myrskyt) yleistymistä. Meriin liukenee liikaa hiiltä (hiilidioksidia), jolloin merivesi happamoituu. Vaikutukset merien ravintoketjuihin ovat ainakin kalkkikuorellisille merieliöille (simpukat, äyriäiset, korallit) haitallisia. Fossiilisten polttoaineiden käyttöä tulee vähentää ja suosia uusiutuvia energianlähteitä sekä kehittää teknologiaa, jolla esimerkiksi aurinkoenergiasta saadaan nykyistä enemmän irti. Oheisesta tilastosta näkyy kolmen kärki. Maailman energiantuotannosta lähes 90 % perustuu öljyyn, kivihiileen ja maakaasuun. media type="custom" key="28831112" Kun poltetaan puuta, poltetaan "kierrossa" olevaa hiiltä. Kasvien yhteyttämisessä tämä hiili poistuu ilmakehästä edellyttäen, että metsien pinta-ala säilyy ennallaan. Metsää kaatuu maapallolla noin [|Kreikan] valtion kokoinen ala vuosittain. Vain puolet tästä uudistetaan istuttamalla uutta metsää. Suot, metsät ja meret toimivat hiilinieluina, jotka "imevät" ilmakehän hiiltä itseensä. Hakattujen metsien tilalle tulisi siis istuttaa uusia metsiä. Suoturpeen polttaminen voimalaitoksissa on ilmaston muutoksen kannalta haitallista. Turpeen sisältämä hiili vapautuu ilmakehään. Hiilen kierto maapallolla. Fossiilisten polttoaineiden käyttö tuottaa vuosittain ilmakehään noin neljä miljardia tonnia "extra" hiiltä vuosittain. media type="custom" key="28831258" align="center"

Vuosi 2015 oli lämpimin mitattu vuosi maapallolla.NASA. Vuodesta 2016 on tulossa vielä lämpöisempi.

media type="custom" key="28830724" align="center"

Kappaleet 14-15 Kartta on pienennetty ja yleistetty kuvaus maastosta. Kartan mittakaava kertoo pienennössuhteen. Mittakaavoja on erilaisia eri käyttötarkoituksiin: 1:10 000, 1:20 000, 1:50 000, 1:2 000 000 Esimerkiksi mittakaava 1:10 000 tarkoittaa sitä, että kartalla 1 cm vastaa oikeasti maastossa 10 000 cm eli 100 metriä. Suurimittakaavainen kartta esimerkiksi 1:20 000 on tiedoiltaan yksityiskohtainen ja soveltuu siten retkeilykäyttöön. Pienimittakaavainen kartta (1:200 000) on pelkistetty tiedoiltaan ja soveltuu siten vaikka tiekartaksi autoiluun. Karttaa tulkitaan[| karttamerkkien] avulla. Kartan valmistus 1. yleensä keväällä 2. Tarkistukset maastossa ja paikannimien selvittäminen 3. Kartan piirtäminen/kartan päivitys Kappaleet 16-17 Nykyisen Suomen alueelle ensimmäiset ihmiset saapuivat mannerjään sulamisen jälkeen noin 10 000 vuotta sitten. Tuolloin suuri osa Etelä-Suomea oli veden alla. Nykyään Suomi on väestön puolesta [|jakautunut kahtia]: lännestäpäin muuttaneisiin länsisuomalaisiin ja idästäpäin muuttaneisiin itäsuomalaisiin. Geeniperimältään britit ja saksalaiset ovat lähempää sukuperää kuin länsi- ja itäsuomalaiset. Suomi on kaksikielinen maa. Ruotsinkielistä väestöä on länsi- ja etelärannikolla. Jonkin alueen, kaupungin tai valtion, väkilukuun vaikuttavat: 1. muuttoliike 2. syntyvyys 3. kuolleisuus Suomen sisällä tapahtuva muuttoliike suuntautuu maalta kaupunkeihin (taajamiin) ja kohti Etelä-Suomea. Muuttotappioalueelta ihmisiä muuttaa pois: väestö vanhenee, palvelut (kaupat yms) vähenevät, verotulot pienenevät. Muuttovoittoalueen väkiluku kasvaa: asuntojen hinnat nousevat, palvelut lisääntyvät, työpaikkoja paljon. Suomen alhainen syntyvyys johtaa ikärakenteen vanhenemiseen: nuoria on vähän ja vanhoja ikäluokkia enemmän. Nykyinen väestönkasvu Suomessa perustuu [|maahanmuuttoon.] Ihmisiä muuttaa ulkomailta Suomeen. Suomen ikärakenne 2012 media type="custom" key="29452633" Saamelaiset ovat Fennoskandian ainoa [|alkuperäiskansa.] [|Siirtolainen]on henkilö, joka muuttaa __vapaaehtoisesti__ maasta toiseen esimerkiksi työpaikan vuoksi. [|Pakolainen] joutuu lähtemään kotiseudultaan luonnonkatastrofin, mielipiteen, sodan tai vainon vuoksi. __[|Turvapaikanhakija]__ etsii turvaa vieraasta maasta. Turvapaikanhakija ei ole välttämättä pakolainen. Jos turvapaikanhakija saa pakolaisstatuksen tai olekeluluvan, hakijasta tulee silloin pakolainen. Kappale 19 Kun alueista ja paikoista halutaan toimivia, turvallisia ja viihtyisiä, tehdään aluesuunnittelua. Aluesuunnittelu tapahtuu kaavoittamalla. Kaavoituksessa alueita suunnitellaan tiettyyn käyttöön kuten asumiseen. Kaavoitusta tehdään 1. koko Suomen tasolla valtakunnalliset alueiden käyttötavoitteet: [|koko maata koskevat asiat] (moottoritiet, ydinvoimalat) ohjaavat maakuntatason suunnittelua. 2. [|maakuntakaavoitus] (kestävä kehitys, maisema-arvot, kulttuuriperintö, elinkeinoelämän toimintaedelllytykset) ohjaa kuntien suunnittelua 3. kuntatasolla [|yleiskaava] varaa alueita [|eri toiminnoille] (asuminen, teollisuus, liikenne) ja [|asemakaava][| määrää tarkasti kuinka rakennetaan.] [|Rantakaava] säätelee vapaa-ajan asutusta eli rantojen kesämökkien rakentelua. Maanomistaja voi pyytää kaavoituksen aloittamista. Kaavoituksen alkaminen ilmoitetaan esimerkiksi kunnan ilmoitustaululla. Kaavoituksen alkaessa tehdään __osallistumis- ja arviointisuunnitelma__. Tehdään kaavaluonnos. __Tässä kohtaa kuntalainen voi vaikuttaa ilmaisemalla omat näkemyksensä alueen käyttötarkoituksesta.__ Tämän jälkeen laaditaan kaavaehdotus, joka myöhemmin kunnassa hyväksytään. Jos kuntalainen on tyytymätön hyväksymispäätökseen, hän voi tehdä valituksen hallinto-oikeuteen.