Maaperä

[|Kallioperän] eli peruskallion päällä olevaa irtainta ainesta kutsutaan maaperäksi. Maaperää voi siis kaivaa lapiolla, kallioperää ei voi. [|Maaperä] jaetaan kahteen osaan syntytavan mukaan: A) __Kivennäismaaljit__ ovat peräisin kallioperästä rapautumisen tuloksena. Kivennäismaalajit karkeimmasta hienoimpaan olivat __sora, hiekka, hieta, hiesu ja savi__. Moreeni on Suomen yleisin maalaji mannerjään ansiosta. __Moreenissa__ on kaikkia edellisiä sekaisin erikokoisten kivien kanssa. Moreeniaines on tiivistä ja siten kovaa kaivaa lapiolla. Mannerjään sulamisvaiheen tuote harjusora on sitä vastoin löyhää ja helposti lapioitavaa.
 * Maalaji || Raekoko || Vastaa ||
 * lohkare || yli 20 cm ||  ||
 * kivi || 2-20 cm ||  ||
 * sora || 2 mm-20 mm ||  ||
 * hiekka || 0,2 mm-2 mm ||  ||
 * hieta || 0,02 mm-0,2 mm || karkea vehnäjauho ||
 * hiesu || 0,002 mm-0,02 mm || hieno vehnäjauho ||
 * savi || pienempi kuin 0,002 mm || tomusokeri ||

__Rapautumisessa__ kallioperä ja kivetkin hajoavat osiin ja osat jäävät paikoilleen. __Pakkasrapautumisessa__ jäätyvä vesi rikkoo kiveä. __Lämpörapautumisessa__ lämpölaajeneminen rikkoo kiveä (pikavauhdilla kiukaan kivet). __Kemiallisessa rapautumisessa__ hapan sade liuottaa emäksistä kiveä (marmori). __Eroosiossa__ eroosiovoimat kuljettavat lohkareita ja kiviä kauemmaksi syntypaikaltaan...kivi kierii tunturin rinnettä alas. Tuuli kuljettaa kuvanutta kynnöspellon pintaa pölynä pois...

B) __Eloperäiset maalajit__ ovat muodostuneet kasveista ja eläimistä lahoamisen tuloksena. Näitä ovat lehtometsien multa, havumetsien __kangasturve eli kuntta__, soiden __[|turve],__ järvien ja lampien __muta__ sekä __lieju.__ Eloperäiset maalajit sisältävät __hiiltä.__ Siksi suoturvetta poltetaan energian tuottamiseksi. Siinä samalla vapautuu hiiltä ilmakehään, joten turpeen poltolla on yhteys ilmastonmuutokseen. Suomessa turpeen polttoa on haluttu jatkaa työllisyysnäkökohdista johtuen. Suot siis toimisivat tulevaisuutta ajatellen paremmin hiilivarastoina eli __hiilinieluina,__ joissa hiili on poissa ilmakehästä.

Sade liuottaa metsän karikkeesta happamia humushappoja. Hapan vesi huuhtelee maaperästä kasvien käyttöön ravinteita (N, P, K). Osa ravinteista huuhtoutuu syvälle maaperään kasvien juurien ulottumattomiin. Näin muodostuvat havumetsien [|podsolimaannoksen] maannoshorisontit alkaen karikkeesta, jossa on neulasia, oksia, __käpyjä....__[|Maannos]on maaperän pintaosaa, johon ilmasto ja kasvillisuus vaikuttavat. Yleisin maannostyyppi Suomessa on podsoli. Ruskomaata löytyy paikoitellen maamme eteläosien lehtometsistä. Lapissa pakkasrapautumisen vaikutuksesta muodostuu. 1. humuskerros 2. huuhtoumiskerros 3. rikastumiskerros sisältää rautaa ja alumiinia 4. syvimmällä muuttumaton pohjamaa, johon siis ilmasto ei vaikuta.

Ihminen hyödyntää maaperää eri tavoin: 1. Maataloudessa peltoina ja laitumina, metsätaloudessa puun tuotantoon 2. Luonnonvaroina - maa-aineksia rakennustyömaille 3. Pohjavesialueina 4. Tekopohjaveden valmistukseen 5. Polttoturpeeksi 6. Turve maanparannusaineena puutarhoihin 7. Rakennuspohjana teille, rakennuksille [|Tampereen maaperäselvitys]