Lehtipuut

Suomen yleisimmät [|lehtipuut] ovat [|hieskoivu] ja [|rauduskoivu]. [|Visakoivu]on itse asiassa rauduskoivu. Lehtipuut muodostavat havupuiden kanssa __sekametsiä.__ Koivuista saadaan keväällä [|mahlaa]. Mahlan kerääminen ei kuulu jokamiehen oikeuksiin. Lounaisin Suomi ja Ahvenanmaa kuuluvat [|lehtimetsävyöhykkeeseen], jossa [|tammi] on yleinen puulaji. Rauduskoivu viihtyy hieskoivua kuivemmilla paikoilla. Koivujen oksista tehdään kesällä [|saunavihtoja]. Osa lehtipuista on __tuulipölytteisiä__ kuten koivut. Tuuli kuljettaa alkukesällä hedekukkien siitepölyn emikukkiin. Siitepölyn tuman ja emin munasolun tuman yhdistyessä tapahtuu hedelmöitys. Siemen alkaa kehittyä. Tämä on __suvullista lisääntymistä__. Usein siemenessä on lenninsiipi, jolloin tuuli voi lennättää siemeniä kauaksikin. Erityisen suuri "siipi" on vaahteran siemenessä. Osa lehtipuista on [|__hyönteispölytteisiä__] kuten tuomi. Hyönteinen toimii tällöin siitepölyn kuljettajana. Muita yleisiä lehtipuita ovat [|haapa], [|raita], [|pihlaja], [|tuomi], [|tervaleppä] ja[| harmaaleppä] Lehtipuut ovat havupuihin verrattuna tuhlareita. Lehtipuut vaihtavat "vaatteitaan" vuosittain. Lehtipuut ovatkin vaativampia kasvupaikan suhteen kuin havupuut. Lehtipuutkin tekevät sienien kanssa yhteistyötä. Koska päivän pituus lyhenee joka vuosi samalla tavalla syksyä kohti, kasvit osaavat ajoissa varautua talveen. Syksyn lämpötilat vaikuttavat toki [|ruskan] voimakkuuteen. Lehtipuut ottavat tärkeän[| lehtivihreän] talteen ennenkuin lehdet varisevat maahan. Lehtivihreä varastoidaan runkoon ja oksiin kuoren alla olevaan [|nilaan] talven ajaksi. Lehtipuiden kuori onkin jäniksen ja majavan tärkeää talviravintoa. Lehtivihreän häviäminen lehdistä näkyy [|ruskana]. Lehdissä olevat keltaiset ja punaiset väriaineet tulevat esille. Harmaaleppä ja tervaleppä tekevät typpibakteerien kanssa yhteistyötä. Lepillä on typpeä runsaasti käytössä ja lepät pudottavatkin lehtensä vihreinä. Syksyisin maahan putoilevat lehdet ovat arvokasta lannoitetta metsämaalle. Hajoittajaeliöt hajoittavat lehdet ravinteiksi. Näin [|alkuaineet], kuten hiili ( C ), [|kiertää] luonnossa, kun [|samoja aineita käytetään yhä uudelleen]. Toisinaan koivuissa voi nähdä [|pahkoja]. <span style="color: #0aad26; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 170%;">[|Käävät] ovat lehtipuiden loisia ja toimivat hajottajina metsän eliöyhteisössä.

<span style="font-family: 'Lucida Console',Monaco,monospace; font-size: 27.2px;">[|Kaarna] (bark) __suojaa__ puuta. <span style="font-family: 'Lucida Console',Monaco,monospace; font-size: 27.2px;">Nila (phloem) kuljettaa __sokeria__ rungossa. <span style="font-family: 'Lucida Console',Monaco,monospace; font-size: 27.2px;">Jälsi (cambium) aikaansaa __paksuuskasvua__ ja siten vuosirenkaita. <span style="font-family: 'Lucida Console',Monaco,monospace; font-size: 27.2px;">Puuosa (xylem) kuljettaa __vettä ja ravinteita__ juurista latvaan päin. <span style="font-family: 'Lucida Console',Monaco,monospace; font-size: 27.2px;">Sydänpuu (heartwood) on ydinpuuta, joka tummentunut veden mukana kulkeutuneiden ravinteiden johdosta. Osa sydänpuun "putkista" on näin tukkeutunut.