Sydämen+toiminta+ja+verisuonet

__** Sydän **__
 * Tärkeää ymmärtää aluksi: **

media type="custom" key="26646542"
 * A. Sydämen osat eli rakenne: **
 * 1. oikea eteinen, 2. vasen eteinen, 3. yläonttolaskimo, 4. aortta, 5. keuhkovaltimot, 6. keuhkolaskimot, 7. mitraaliläpät (purjeläppä), 8. aorttaläppä (taskuläppä), 9. vasen kammio, 10. oikea kammio, 11. alaonttolaskimo, 12. trikuspidaaliläppä (purjeläppä) ja 13. keuhkovaltimoläppä (taskuläppä) **


 * B. "Järjestys" jossa veri kiertää sydämen kautta: **
 * Hiilidioksidipitoinen veri saapuu elimistöstä sydämeen joko ala- tai yläonttolaskimoapitkin sitten....1. oikea kammio 2. oikea eteinen...keuhkolaskimoita pitkin keuhkoihin tuulettumaan (hiilidioksidi vaihtuu hapeksi keuhkorakkuloissa)... takaisin sydämeen keuhkovaltimoita pitkin ... 3. vasen eteinen 4. vasen kammio...hapekas veri siirtyy elimistöön aorttaa pitkin. **


 * C. Sydämen toiminta **
 * Sydän käskyttää itse itseään. Supistuminen alkaa oikean eteisen sinussolmukkeesta. Ensin supistuvat eteiset, sitten kammiot. **
 * Läpät estävät veren siirtymisen väärään suuntaan. **


 * Sydän kuluttaa paljon happea ja ravintoa. Sydänlihasta huoltavat sepelvaltimot, jotka näkyvät alakuvassa sydämen pinnalla punaisina verisuonina. **
 * Jos sepelvaltimo tukkeutuu, seuraa sydänkohtaus. **

[|Sydämen osat ja siihen liittyvät verisuonet.]

media type="custom" key="21255156" align="center"

media type="custom" key="21255150" align="center"


 * Sydämessä on kaksi puolta: vasen ja oikea. Kun katsot sydämen kuvaa, kuvan oikea puoli onkin sydämen vasen puoli ja kuvan vasen puoli on sydämen oikea puoli. Sydän pitää ajatella paikalleen rintakehään. **
 * Oikea puoli pumppaa verta keuhkoihin tuulettumaan, siis keuhkoverenkiertoon. **
 * Vasen puoli pumppaa verta koko elimistöön. Vasen puoli onkin oikeaa puolta vahvempi. **


 * Sydän on neliosainen lihas: kaksi eteistä ja kaksi kammiota. **
 * Sydämen läpät ohjaavat verta oikeaan suuntaan. Läpät avautuvat ja sulkeutuvat veren vaikutuksesta. Läpät eivät ole lihaskudosta vaan sidekudosta. **
 * Eteiset työskentelevät työparina ja kammiot työparina. **


 * Sydän käskyttää itseään supistumaan. Käsky tulee oikean eteisen seinämässä olevasta [|sinussolmukkeesta]. Samat sinussolmukkeen solut jakavat käskyjä aivan ensimmäisestä sykkeestä viimeiseen sykkeeseen. Toisaalta [|sympaattinen] hermosto voi kiihdyttää sydäntä ja [|parasympaattisen] hermoston [|vagus-hermo] voi hidastaa sydäntä. Sydänlihaskudos ei ole tahdonalaista. **
 * Sydänlihaskudos on haaraista, verkkomaista. Näin käsky leviää nopeasti joka puolelle sydäntä. Sydän tekee työtä aina täysillä. Supistuminen on aina täydellinen. **


 * Sydänlihaskudos on nopeaa, tahdosta riippumatonta ja väsymätöntä. Jos syke levossa on 70 minuutissa, se tekee noin 100 000 supistusta vuorokaudessa läpi elämän. ** Kokeile samaa omalla kämmenellä: avaa sormet aivan suoriksi ja "supista" kämmen nyrkkiin. Toista tämä minuutissa tuo 70 kertaa ja huomaat, että poikkijuovainen lihas väsyy helpommin.
 * Sydämen pinnalla olevat [|sepelvaltimot]huoltavat sydänlihaskudosta. **
 * Maksimisyke minuutissa on 220 miinus oma ikä. **
 * Sydämen iskutilavuus on 70 millilitraa. Tämä verimäärä lähtee kammioista aorttaan ja keuhkovaltimoihin kammioiden supistuessa. **
 * Minuutin aikana toisen sydämen puoliskon (esimerkiksi vasemman puoliskon) kautta virtaa noin 5 litraa verta. Urheilussa tämä määrä jopa viisin-kuusinkertaistuu. **

__** [|Sydämen toiminta] **__

media type="youtube" key="JA0Wb3gc4mE?rel=0" height="470" width="630" align="center"

media type="youtube" key="oZ1_TAwCUWw?rel=0" height="470" width="630" align="center"


 * Sydämen työtä sanotaan supistumiseksi. Sydämen toiminnassa on kaksi vaihetta: supistumisvaihe (systole) ja lepovaihe (diastole). Supistumisvaiheessa sydän pienenee ja lepovaiheessa laajenee. **


 * Toiminnassa eteiset ovat aavistuksen kammioiden edellä. **
 * Kun kammioiden supistuessa kammioiden sisäinen paine on suurempi kuin eteisissä, eteis-kammioläpät menevät kiinni. Sydämen tunnusomainen "läp-löp" ääni [|stetoskoopissa] syntyy, kun veri "iskeytyy" läppiä vasten. "Läp" ääni syntyy eteis-kammioläpistä ja "löp" ääni valtimoläppien sulkeutumisesta. Supistuksen jatkuessa edelleen eteis-kammioläpät ja kammio-valtimoläpät ovat kiinni. **

media type="youtube" key="39n4XWv7flQ?rel=0" height="315" width="420" align="center"

media type="custom" key="21260888" media type="custom" key="26664522"
 * Kun paine kammioissa ylittää valtimoiden verenpaineen, kammio-valtimoläpät aukeavat ja verta virtaa aorttaan ja keuhkovaltimoon. Kammioiden paineen laskiessa kammio-valtimoläpät menevät jälleen kiinni. **
 * Kun kammioiden paine alittaa eteisissä olevan verenpaineen, eteis-kammioläpät aukeavat ja verta virtaa eteisistä kammioihin. Kammioiden lepovaiheen lopussa eteiset supistuvat ja kammiot täyttyvät. Verta ohjautuu myös eteisten supistuessa ala- ja yläonttolaskimoihin sekä keuhkolaskimoihin, koska eteisten ja laskimoiden välissä ei ole läppiä. **
 * Yksittäinen punasolu tule sydämeen joko ylä- tai alaonttolaskimoa pitkin oikeaan eteiseen. Seuraavaksi oikeaan kammioon ja edelleen keuhkovaltimoon. Keuhkovaltimo haaroittuu molempiin keuhkoihin, joten punasolu käy siis jommassa kummassa keuhkossa "haukkaamassa happea tai happihyppelyllä" ja palaa sitten keuhkolaskimoa pitkin vasempaan eteiseen. Seuraavaksi punasolu jatkaa vasempaan kammioon, josta matka jatkuu aorttaan. Aortta haaroittuu kaikkialle elimistöön. Punasolu voi vaikkapa piipahtaa munuaisvaltimoa pitkin morjenstamassa nefronia. **
 * [|Elektrokardiogrammi] (EKG) antaa tietoa sydämen toiminnasta. Sydämen oma aktiopotentiaali on suuri, koska sydän toimii ikäänkuin yksi suuri nyrkinkokoinen solu ( Sydänlihaskudos on siis haaroittunutta eikä näin solujen välisiä "rajoja" ole). Kun tätä aktiopotentiaalia mitataan, puhutaan EKG:sta. Mitattavat jännitteet ovat millivolttien suuruisia. P-aalto syntyy eteisten supistumisen alkuvaiheessa sinusolmukkeessa. Aallon vasen puoli kuvaa oikean eteisen toimintaa ja aallon oikea puoli vasemman eteisen toimintaa. Tasainen kohta P:n ja Q:n välissä esittää aikaa, jolloin supistumiskäsky etenee kammioihin. QRS-alue kuvaa kammioiden supistumista. Tasainen ST-väli esittää aikaa, jolloin kammiot ovat supistuneena. T-aalto kuvaa kammioiden palautumista lepotilaan. Tällä menetelmällä saadaan tietoa mahdollisista [|sydämen rytmihäiriöistä]. **
 * [|Verisuonet] **

media type="custom" key="21258198" media type="custom" key="21258200" media type="custom" key="21258208" media type="custom" key="21265364" media type="custom" key="21265322" media type="custom" key="21265332"
 * [|Valtimoissa] veri virtaa sydämestä poispäin. Valtimoita kuvataan ** punaisella ** värillä. Keuhkovaltimo on poikkeus, se kuvataan ** sinisellä.
 * Valtimot ovat [|paksuseinäisiä, kimmoisia ja poikkileikkaukseltaan pyöreitä suonia]. **
 * Verenpaine syntyy, kun valtimot vastustavat kammioiden supistumista. **
 * [|Laskimoissa] veri virtaa kohti sydäntä. Laskimot esitetään sinisinä verisuonina. Poikkeuksen muodostavat keuhkolaskimot - ne esitetään punaisina. **
 * Laskimot ovat [|ohutseinäisiä, velttoja ja läpällisiä verisuonia]. **
 * Laskimoissa veri virtaa lihasten puristelemana. **
 * Ihon alta kuultavat isot suonet ovat laskimoja. **
 * [|Hiussuonet] yhdistävät laskimoita ja valtimoita. Hiussuonien valtimopuoli esitetään punaisena, laskimopuoli sinisenä. **
 * [|Hiussuonen] seinä on yhden solukerroksen paksuinen. Hiussuonista tihkuu verinestettä hiussuonien ulkopuolelle. Tämä tunnetaan kudosnesteenä. Kudosneste huoltaa soluja. Osa kudosnesteestä palaa takaisin hiussuoniin. Loput [|imusuonisto] palauttaa yläonttolaskimoon. **
 * [|Verenpaine]syntyy, kun valtimot vastustavat sydämen työtä. Sydämen supistuessa muodostuu yläpaine (systolinen paine) ja sydämen levätessä alapaine (diastolinen paine). Verenpaine ilmoitetaan seuraavasti: 120/80 mmHg. Yksikkö on elohopeamillimetri. Ylä- ja alapaineen erotus tulisi olla 40 mmHg. Aikuisen ihanneverenpaine on 120/80 mmHg. [|Liian korkea verenpaine], hypertensio, (140/100 mmHg) on haitallista, samoin [|liian alhainen paine] esimerkiksi 100/60 mmHg. **
 * [|Sepelvaltimotaudissa] sydäntä huoltavat verisuonet, sepelvaltimot, käyvät pikkuhiljaa ahtaammiksi. Näin veren virtaus sepelvaltimoissa vaikeutuu.Taudin syynä on sepelvaltimoiden kovettuminen eli [|ateroskleroosi]. Valtimot kovettuvat. Valtimoiden joustavuus vähenee. Näin käy, kun huonolaatuinen [|kolesteroli] LDL siirtyy valtimoiden seinämän sisälle. **
 * Kolesterolimolekyyli **
 * Verisuonen seinämään syntyy tulehdus. Tulehduksen seurauksena verisuonen seinämään syntyy kasvava rasvapatti, joka siis tukkii verisuonta. Katso taudin oireet [|täältä.] **
 * Alakuvassa on ateroskleroottinen aortta. **
 * [|Sepelvaltimon] poikkileikkauksessa näkyy ateroskleroosin vaikutus. Veren virtaustila suonen sisällä, lumen, on selvästi pienentynyt. **