Silmä

Ihminen saa ympäristöstäään eniten tietoa näköaistin avulla. Näköaisti on tärkein aisti. [|Pään etupuolella kaksi silmää kerää valoa hieman eri kulmista. Isoaivojen näköalueella silmien välittämä tieto sulautuu yhdeksi kolmiulotteiseksi kuvaksi]. Näköalue kääntää myös silmien välittämän kuvan okeinpäin. Näköiastimukseen vaikuttaa myös [|aikaisemmin eletty elämä ja opitut asiat.] Silmien liikuttelu tapahtuu lihasten avulla. Silmää suojaa silmäluomi. Silmäluomi levittää silmän pinnalle kyynelnestettä. Kyynelneste pitää silmän kosteana ja puhtaana. Ylimääräinen kyynelneste siirtyy kyynelkanavaa pitkin neäonteloon. Värikalvo eli iiris säätelee mustuaisen eli pupillin halkaisijaa ja samalla säätää silmään pääsevän valon määrää. Silmän uloin osa sarveiskalvo ja kammiovesi ) sekä linssi  taittavat valoa ja katsottava asia piirtyy ylösalaisena silmän verkkokalvon  keskikuoppaan ( Keskikuopassa on valossa värien näkemisen mahdollistavat tappisolut. Tappisolut reagoivat punaiseen, siniseen ja vihreään valon aallonpituuteen. Lasiainen täyttää silmää ja pitää sen oikean muotoisena. Silmä tarkentuu [|automaattisesti katsottiin sitten lähelle tai kauas]. Linssin taittovoimaa säätelee sädelihas. Lähelle katsottaessa lihas supistuu eli tekee työtä. Tällöin linssi paksunee. Kun katsot kauas, sädelihas veltostuu ja linssi ohenee. Näköhermon ( kiinnittymiskohta verkkokalvolla (retina) on sokea kohta silmässä, koska siinä kohtaa ei ole sauva- eikä tappisoluja. Tämä sokea kohta tunnetaan käsitteellä sokea täplä (. Kaukonäkö/ikänäkö: henkilö näkee kauas hyvin mutta lähelle huonosti. Kaukonäköä korjataan kuperilla silmälasin linsseillä. Likinäkö: henkilö näkee lähelle hyvin mutta kauas huonsti. Likinäköinen käyttää koveria linssejä silmälaseissa. [|Värisokeus] on perinnöllinen ominaisuus. Värisokea henkilö voi sekoittaa punaisen ja vihreän tai esimerkiksi nähdä vihreän harmaana. Värisokeus johtuu verkkokalvon tappisolujen muutoksesta.
 * Silmän mukautuminen (akkomodaatio) eri katseluetäisyyksille:**