Biologia+9

media type="youtube" key="FCimR_P9ID0" height="251" width="336" align="right"** Yhdeksännen vuosiluokan biologian kurssi 2014-2015 **


 * Oppituntien aiheet löydät sivun ** __oikean reunan__ ** valikosta kohdasta __Biologia.__ **
 * Sisältö päivittyy kurssin edetessä. **

[|Kokeile tietojasi] [|Kokeile osaamistasi]

media type="youtube" key="4SOwx2AbCCc" height="315" width="560" align="center"
 * Katso video Chris Tutinin onnettomuudesta. Chris unohti käyttää kypärää. Hän ajoi yli viittäkymppiä naapurin seinään ja pikkuaivot vahingoittuivat pahoin. Chris on ollut kuntoutuksessa helmikuussa 2003 tapahtuneesta onnettomuudesta alkaen. **

media type="youtube" key="DMpVvP4lyaM" height="315" width="560" align="center"
 * Käytä kypärää.**

__** AISTEISTA YLEISTÄ **__ Ihminen saa __tietoa__ ympäristöstään __aisteilla__. Onko liian kuumaa, onko ilma hengityskelpoista....onko ruoka pilaantunut......onko lähimmäinen käynyt hiljattain suihkussa.... __Aistimus__ syntyy isoaivojen kuorikerroksen aistialueella. Joka aistilla on oma alueensa kuorikerroksessa. __Impulssi__ syntyy aistinsolussa vain, jos __ärsyke__ (kosketus, valo, lämpö) on riittävän voimakas. __Aisti__ voi myös tottua tasaiseen ärsytykseen. Et juurikaan kiinnitä huomiota ylläsi oleviin vaatteisiin, jos ne nyt ei sitten ole liian kireät. Kipuaistimus ei heikkene, kipu on varoitus -hälytystila. Hoitamattomana kipu voimistuu, kroonistuu. Tiätyissä jännittävissä ja adrenaliinipitoisissa tilanteissa (sota, urheilukilpailu) kipu voi jäädä hetkellisesti huomaamatta. Iho on ihmisen suurimpia elimiä. Ihon paksuus vaihtelee 1-4 mm välillä. Ohuinta iho on silmäluomissa. Iho voi painaa jopa 25 kiloa satakiloisella henkilöllä. Ihon pinta-ala on noin oven kokoluokkaa, 2 neliömetriä. [|Ihon rakennekuva.] Iho toimii aistinelimenä. Ihon tuntoaisteja ovat lämpötila-aisti, kosketusaisti, paineaisti ja kipuaisti. Ihon herkkyys vaihtelee kehon eri alueilla: jonnekin tatuointi on kivuliaampi ottaa kuin jonnekin toisaalle..... [|Ihon] muihin tehtäviin kuuluu lisäksi veren varastointi, D-vitskun tuåtantå auringon valossa, elimistön lämmönsäätely (hikoilu, kananliha-efekti) ja [|mikrobeilta] (bakteerit ja virukset sekä alkueläimet ja viälä yksisoluiset sienet tiätty) suojaaminen. [|Ihon] ruskettuminen on elimistön keino suojautua haitalliselta UV-säteilyltä. Ruskettuminen johtuu ihon melanosyyttien valmistamasta [|melaniinista.]
 * Ihon aistit **

Makuaisti
[|Kaikkea sitä näkee...] Sylkeen liuenneet molekyylit aiheuttavat kielen pinnalla olevissa [|makusoluissa] __impulsseja__. Kielen makusolujen perusmaut: makea, suolainen, hapan ja sitten se karvas sekä [|XXX]. Impulssit siirtyvät makusoluista __aistirataa__ pitkin isoaivojen makualueelle. Maut sekoittuvat vasta isoaivojen makualueella, jossa syntyy itse makuaistimus. Hajuaisti on yhteistyössä makuaistin kanssa. Lämmin silakkalaatikko, yummy, maistuu paremmalta kuin kylmä. Katso seuraavasta linkistä, kun [|Teksasin] kaverit kokeilevat [|hapansilakkaa]. [|Pahaa hajua...ja makua Suomesta.] Nduha vaikuttaa makuaistiin. Tupakointi heikentää myös makuaistia. [|Kiinnostaisiko maistajan ammatti ?]

Hajuaisti
[|Joskus tuoksut ovat taivaallisia....] Hajusolut nenäontelon "katossa". Ilmassa olevat kaasumolekyylit aiheuttavat näissä __impulssien__ siirtymisen isoaivojen hajualueelle. Hajuaisti sitten turtuu nopeasti. Luokan ja käytävien huonoa ilmaa ei haista enää hetken päästä. Saatat viettää koko koulupäivän sisällä tunkkaisessa ilmassa kiinnittämättä siähen mitään huomiota....iltapäivällä väsyttää, ketuttaa ja päätä särkee....Siksi ulkovälkkä kipakassa pakkasessa tekeekin kutaa. [|Mikä on ihme on parfumööri ?] Nuhaisena lima peittää hajusoluja. Molekyylit eivät siis pääse perille ja hajuaisti on heikentynyt. Tupakointi heikentää hajuaistiakin. Parhaimmillaan ihminen kykenee haistamaan noin 10 000 eri haisua, tuoksua ja hajua. Koiralla hajusoluja on tolkuttoman paljon ja siksi haukut ovatkin haistelun maistereita. [|Koira haistaa syövän.] Koirat ovat tullin ja poliisin palveluksessa [|huume- ja pelastustehtävissä]. Maanjäristysalueilla raunioista etsitään ihmisiä [|koirien] avulla.

__** Näköaisti Kappale 14 **__ [] [] [] [] [] [] [] [] ** Silmän mukautuminen eli akkomodaatio: sädelihas säätää linssin taittovoimaa. ** media type="youtube" key="hMHKJF31lBg" height="324" width="432" align="center"
 * Tutustu kappaleen 14 sisältöön kirjan ja linkkien avulla. **
 * Vastaa kysymyksiin osoitteessa socrative.com. **
 * 1 piste/oikea vastaus. **
 * STEREOGRAMMI, katso näetkö allaolevan linkin sinisen kuvan kolmiulotteisena. **

** Kappale 15 ** Ääni on ilmassa tai vedessä etenevää aaltoliikettä. Avaruudessa (tyhjiössä) ääni ei etene. Ääniin reagoivat kuuloaistinsolut sijaitsevat sisäkorvan simpukassa. Korvan tehtävä on välittää ääniä sisäkorvaan. Korvan rakenne 1. ulkokorva 2. välikorva 3. sisäkorva Huomaa osien sijainti kallon sisäpuolella. A) Korvalehti kerää ääniaaltoja korvakäytävään. B) Ääniaallot rummuttavat tärykalvoa ja kuuloluut liikkuvat. C) Simpukan nesteen liike taivuttaa kuuloaistinsoluja simpukan katekalvoa vasten. D) Impulssit lähtevät isoaivojen kuuloalueelle kuulohermoa pitkin. E) Kuuloaistimus syntyy kuuloalueella. F) Ihminen pystyy aistimaan parhaimmillaan 16 – 20 000 Hertsin (Hz) äänet. Korkeiden äänien ( 20 000 Hz) kuuleminen heikkenee ikääntymisen myötä. Äänen painetta mitataan desibeleinä (dB). Kuiskaus on 30 dB ja puhe 60 dB. Kova melu vaurioittaa kuuloa. Kuulovauriot ovat pysyviä. Huomaa äänenvoimakkuuden turva-alue. media type="youtube" key="dCyz8-eAs1I" height="324" width="432" align="center"

** Laske ryhmien ABEG tuloksista eri veriryhmien prosenttiosuudet vihkoon. Lasku on oltava näkyvissä, pelkkä vastaus ei riitä. **
 * = ** Ryhmä ** ||= ** ARh+ ** ||= ** ARh - ** ||= ** BRh+ ** ||= ** BRh - ** ||= ** ABRh+ ** ||= ** ABRh - ** ||= ** ORh+ ** ||= ** ORh- ** ||
 * = ** A ** ||= ** 7 ** ||= ** 0 ** ||= ** 1 ** ||= ** 3 ** ||= ** 1 ** ||= ** 0 ** ||= ** 2 ** ||= ** 1 ** ||
 * = **B** ||= ** 0 ** ||= ** 5 ** ||= ** 2 ** ||= ** 0 ** ||= ** 1 ** ||= ** 0 ** ||= ** 3 ** ||= ** 1 ** ||
 * = ** E ** ||= ** 7 ** ||= ** 1 ** ||= ** 1 ** ||= ** 0 ** ||= ** 0 ** ||= ** 0 ** ||= ** 4 ** ||= ** 0 ** ||
 * = ** G ** ||= ** 6 ** ||= ** 1 ** ||= ** 1 ** ||= ** 0 ** ||= ** 0 ** ||= ** 1 ** ||= ** 3 ** ||= ** 1 ** ||
 * Veriryhmät **

media type="youtube" key="a4aZE5FQ284" height="360" width="640" align="center"
 * __Mikrobi__ on mikroskooppisen pieni eliö. Bakteerit, virukset, yksisoluiset sienet (hiivasieni) ja alkueläimet (malarialoisio 69 A) ovat mikrobeja. **
 * Seuraavaksi rysän päältä tavoitettu yhden solun kokoinen alkueläin: **

media type="youtube" key="gEwzDydciWc" height="315" width="420" align="center"
 * Mikrobeja ei pidä ylenkatsoa. Ne ovat hyvin ”oppivaisia”. Evoluutio menee mikrobeissa "valonnopeudella" eteenpäin. Siis todellista evoluution pikakelausta, fast forward.... **
 * Lääketeollisuus ei pysy bakteerien ja virusten perässä. **
 * __Bakteerit__ **
 * Eliökunnan pienin solu. **
 * ** Keskimäärin kooltaan noin 1 mikrometri, millin tuhannesosa. **
 * Bakteerit ovat __alkeistumallisia__ eli oikea tuma puuttuu. **
 * Bakteerin rakenne. **
 * Osat ja tehtävät: **
 * ** __Kapseli__ suojaa kuivumiselta. **
 * ** __Siima__, siimat (flagellat) tai karvat (pilukset) ovat liikkumiseen. **
 * ** __Kromosomi__ sisältää arvokkaan perintöaineksen, geenit. **
 * ** bakteerissa on sekä DNA:ta että RNA:ta **
 * ** __Soluseinä__ tukee. **
 * ** __Solukalvo__ ottaa ja poistaa aineita bakteerin ja ympäristön välillä. **
 * ** __Solulimassa__ tapahtuu aineenvaihduntaan liittyvät reaktiot. **
 * ** Renkaan näköiset jutut ovat __plasmideja__, ne sisältävät DNA:ta (geenejä). **
 * Bakteerien luokittelu muodon mukaan 63 B: __kokit, basillit, vibriot, spirillit__ **
 * Bakteerit lisääntyvät nopeasti __jakautumalla__ kahteen osaan. **

** Bakteerit viihtyvät, kun __ravintoa, lämpöä ja kosteutta__ on sopivasti kuten ihmisen suussa. ** media type="youtube" key="ZD3BnHdjEpY" height="252" width="448" align="center"
 * Bakteerien aiheuttamia tauteja: **
 * ** Tippuri **
 * ** Aivokalvontulehdus (bakteeriperäisenä, myös virusmuoto on saatavilla) **
 * ** Hinkuyskä **
 * ** Keuhkokuume **
 * ** Salmonella **
 * ** Tuberkuloosi **
 * ** Kurkkumätä **
 * ** Jäykkäkouristus **
 * Seuraavaksi näet jakautuvan kolibakteerin itse teossa: **
 * ** Jakautuminen tapahtuu reaaliajassa noin 20 minuutin välein. **

**Tässä näet kun valkosolu ajaa bakteeria takaa...menoa ja meininkiä:** media type="youtube" key="7pR7TNzJ_pA" height="360" width="480" align="center"
 * Bakteerien lepomuodot voivat sinnitellä jopa kymmeniä vuosia toimintakykyisinä odottaen otollisia olosuhteita. **
 * __Ameeba__ on __alkueläinmaailman__ klassikko, joka ei jätä ketään kylmäksi. **

**Virukset ovat rakenteeltaan soluja yksinkertaisempia ja valtavasti paljon pienempiä (esim. 20 nm):** media type="youtube" key="c_IGuPYLsFI" height="315" width="420" align="center"
 * **Solurakenne puuttuu, joten virukset __eivät kuulu eliökuntaan__.**
 * **Vain DNA- tai RNA-rihma ja valkuaisainekuori, that is all.**
 * **Virus on __loinen__, joka voi elää ja kopioida itseään vain elävän solun sisällä. Virus voi siis päästä solun sisälle, kuten allaolevasta animaatiosta näet.**
 * **Koska virukset ovat solujen sisällä, niihin ei ole lääkkeitä. Solujen sisällä virukset ovat turvassa. Antibiootit EIVÄT auta viruksiin.**
 * **Virussairauksia voidaan ehkäistä rokottein. Rokote pitää ottaa kaksi viikkoa ennen toivottua vaikutusta, koska vasta-aineiden muodostumiseen menee elimistössä tuo aika. Eli tänään otetulla rokotteella ei voi suojautua huomiselta tartunnalta, infektiolta.**
 * **[|Virusperäisiä sairauksia]: flunssa, influenssa, herpes, tuhkarokko, HIV/AIDS.**

__** Kappale 20 **__ media type="youtube" key="0eJptRnGCdc" height="251" width="448" align="center"
 * Elimistön ”etulinja” **
 * ** Hiki ja veri sisältävät eräitä viruksia torjuvia aineita. **
 * ** ribonukleaasi **
 * ** Kyynelneste sisältää bakteerien kasvua ehkäisevää ainetta. **
 * ** lysotsyymi **
 * ** Mahan suolahappo estää mikrobien pääsyn suolistoon. **
 * ** Osa ihon ja limakalvojen bakteereista elää sovussa ihmisen kanssa. **
 * Sitten seuraavaksi kudoksiin soluttautuneiden mikrobien torjunta: **
 * No, niin. Tässä vaiheessa opintoja valkosoluja eli leukkareita on __tehtäviltään__ neljää tyyppiä: __syöjäsoluja, vasta-aineita tuottavia, muistisoluja ja tappajasoluja__. Nämä osallistuvat puolustukseen, kun edellä mainitut etuvartion menetelmät pettävät. **
 * ** Jos siis mikrobi pääsee kaikesta huolimatta kudoksiin, valkosolut ryhtyvät töihin. Nyt siis on esim. flunssa iskenyt tai tulehtuneiden ikenien kautta vereen on päässyt esimerkiksi streptokokki-bakteeri. **
 * ** Valkosoluja "terveyspoliiseja" on siis erilaisia. **
 * __Imusolut__ kuuluvat valkosoluihin. **
 * ** Imusolut toimivat imusuonissa ja imusolmukkeissa kuva 74 B. **
 * ** Imusolut liikkuvat veren ja kuvan 74 B imusuoniston imunesteen (kudosnestettä) välityksellä. **
 * Imusolut aikaansaavat __vastustuskyvyn, immuniteetin vasta-aineillaan__. **
 * ** Imusolut valmistavat __vasta-aineita__ hävittääkseen mikrobin, vaikka sen streptokokin. **
 * ** Kestää 1-3 viikkoa tuottaa vasta-ainetta. Kun vasta-ainetta on elimistössä, vastustuskyky on olemassa. Sairastamalla taudin saa kaupan päälle vastustuskyvyn, paitsi esimerkiksi malariaan. **
 * Osa imusoluista toimii __muistisoluina__. **
 * ** Muistisolut voivat vuosienkin päästä valmistaa nopeasti vasta-ainetta. **
 * ** Imusolujen tautiin tuottama vasta-aine elimistössä aikaansaa __immuniteetin__. **
 * ** Imusolut elävät vuosikausia. Imusolut ovat valkosoluista pitkäikäisimpiä. **
 * ** Vastustuskyky eli immuniteetti voidaan saada myös __rokotuksella__. **
 * ** Virussairauksia voidaan ehkäistä rokottamalla. Osa rokotteista tarvitsee tehosteita määrä-ajoin, jotta rokote on "voimassa". Solun sisälle päästyään virus on lääkkeiden ulottumattomissa. Antibiootit siis auttavat vain solujen ulkopuolella, soluvälitilassa, oleviin bakteereihin. **
 * ** Elimistö reagoi rokotteen heikennettyihin mikrobeihin tuottamalla vasta-aineita. **
 * Suurin osa imusoluista on immunosyyttejä. **
 * Immunosyyteistä osa on __tappajasoluja__. **
 * Tappajasolut tappavat __viruksen tartuttamat ihmissolut sekä mahdolliset syöpäsolut__. **
 * ** Tappajasolut toimivat erittämällä myrkyllisiä aineita tuhottavan solun vieressä. **
 * Kudoksissa olevia mikrobeja tuhotaan myös __syömällä__ niitä pois. **
 * ** Kuva 74 A kohta 1. **
 * ** fagosytoosi on tämän "syömisen" hienompi käsite. **
 * Tärkeimpinä __syöjäsoluina__ toimivat erilaiset valkosolut: g **** ranulosyytit & monosyytit **
 * ** Nämä voivat poistua __hiussuonista__ kudoksiin saatuaan vainun tunkelijoista. **
 * ** Katso kuvat 31 A & 74 A **
 * Elinsiirroissa keho hylkii vieraita kudoksia. Siirrettävän elimen pitää olla vastaanottavan elimistön kanssa yhteensopiva eli kudoksissa tulee käytännössä olla samat geenit. Jos erilaisuutta on, vastaanottava elimistö pyrkii poistamaan siirteen. Yhteensopivuus varmistetaan ennen leikkausta. Joskus hylkimisreaktioita pyritään estämään kortisonilääkkein. **
 * Ateroskleroosin muodostuminen **

** Lisää ateroskleroosia, valtimoiden kovettumista ja aneyrysma ** media type="youtube" key="Z_uTp31Fgx8" height="315" width="420" align="center"

__ **Kappale 21** __ **H) Allergiat** __** Kappale 22 **__ __** [|Miehen sukupuolielimet] **__ __** Kuva 82 A **__ media type="youtube" key="SCllrjsaSrk" height="315" width="420" align="center"
 * Kansantaudit ovat väestössä yleisiä sairauksia. **
 * Näiden ehkäisy tuottaa suuria säästöjä terveydenhoitokuluissa. **
 * ** Suomalaisten kuolinsyyt kuvassa 77 A **
 * Suomalaisten kansantauteja: **
 * A) Verenkiertoelimistön sairaudet, kuten **
 * sepelvaltimotauti **
 * ** __ateroskleroosi__-sepelvaltimot ahtautuvat, kuva 78 A **
 * ** sepelvaltimot huoltavat sydänlihasta **
 * ** ravinto ja pahalaatuinen kolesteroli LDL sekä elämäntavat vaikuttavat **
 * ** ohitusleikkaus 78 B tai pallolaajennus **
 * ** [|sokerilimuillakin voi olla osuutta] **
 * korkea verenpaine (normaali 120/80) **
 * ** suolan vähentäminen tärkeää **
 * ** sydämen vajaatoiminta **
 * ** sepelvaltimotauti, verenpainetauti ja sydän läppien toiminta taustalla **
 * B) Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet (Tules) **
 * ** __osteoporoosi__ –luukato, ehkäisyssä liikunta, **
 * ** kalsium ja D-vitamiini ovat tärkeitä kuva 11 D **
 * ** __selkäkivut__, liikunta ja ryhti ehkäisevät **
 * ** __nivelrikot__, korkea ikä ja ylipaino lisäävät riskiä. **
 * ** __reuma__, nivelreumassa elimistö hyökkää itseään vastaan. **
 * C) Mielenterveyden ongelmat **
 * __** unettomuus **__
 * __** masennus **__
 * __** stressi **__
 * __** päihdeongelmat **__
 * E) Syöpätaudit **
 * ** syitä kuvassa 79 A, karsinogeeniset tekijät esim. tupakka **
 * ** hyvänlaatuinen kasvain, pahanlaatuinen kasvain eli syöpä **
 * ** leviäminen 79 C **
 * F) Diabetes kuva 38 A **
 * ** 1. tyyppi puhkeaa yleensä lapsena, haima ei tuota lainkaan insuliinia **
 * ** 2. tyyppi aikuisiällä, haiman insuliini vähenee **
 * ** perimä (geenit), lihavuus & liikunnan puute riskitekijöitä **** hoidetaan insuliinilla ja elämäntaparemontilla **
 * G) Hammassairaudet **
 * ** Suomessa lasten hammasterveys on heikentynyt viimeisen 20 vuoden aikana. Suomessa kouluikäisille kuuluu 3 tarkastusta lakisääteisesti yhdeksän vuoden aikana. Alle kouluikäisten hampaat pitää tarkastaa joka toinen vuosi. **
 * ** karies **
 * ** napostelukulttuuri, jatkuva happohyökkäys, **
 * ** hampaiden hoidon laiminlyönti **
 * siitepöly, eläinten karvat ja hilse, huonepöly, ruoka-aineet, **
 * kosketusallergia, jossa esim. nikkeli aiheuttaa reaktion **
 * ** ympäristön kemikalisoituminen yhtenä syynä **
 * I) Hengityselinten sairaudet: **
 * ** __keuhkoahtaumatauti__, tupakka yleisin syy **
 * ** __astma__ sivu 24, syy tuntematon **
 * J) Muistisairaudet **
 * ** Alzheimerintaudin riski nousee 65 ikävuoden jälkeen, yleistynee väestön ikääntymisen myötä **
 * ** Tiettyjen riskigeenien aiheuttama **
 * __Aivolisäke__ aloittaa __sukupuolirauhasten__ (kivekset / munasarjat) toiminnan __murrosiässä__ (10-15 v) Þ __sukusoluja__ + __sukupuolihormoneja__ Þ biologinen lisääntymiskyky **
 * Sukupuolihormonit aikaansaavat sukupuolierot kuva 85 A. **
 * ** Miehillä kivesten __testosteroni__ **
 * ** Naisilla munasarjojen __estrogeeni__ **
 * Kivekset (2 kpl) Þ siittiöt + sukupuolihormonit **
 * Lisäkivekset (2 kpl) varastoivat valmiit siittiöt. **
 * Siemenjohdin (2 kpl) kuljettaa siittiöt. **
 * ** Steriloinnissa katkaistaan siemenjohtimet **
 * Eturauhanen + rakkularauhanen + cowperinrauhanen tuottavat siemennesteen. **
 * Paisuvainen jäykistää siittimen Þ __erektio__ **
 * Erektiossa siitin pitenee ja paksunee **
 * ** Esinahka, terska **
 * ** Ympärileikkauksessa esinahka poistetaan .**
 * Siemensyöksyssä siemenneste siittiöineen purkautuu virtsaputkea pitkin. **
 * ** ”märät unet” **
 * ** itsetyydytys eli masturbointi **
 * ** yhdyntä **
 * Siittiöitä valmistuu murrosiästä alkaen jatkuvasti. **
 * Siemensyöksyn siemennesteessä (2-6 ml) ui satoja miljoonia (noin 250 miljoonaa) siittiöitä kuva 82 B. **

__** [|Naisen sukupuolielimistö] **__ __** Kuvat 83 B & 84 A **__ __** [|Kuukautiskierto] **__ media type="youtube" key="NkLUA05ExHA" height="315" width="560" align="center"
 * Munasarjat (2 kpl) Þ sukupuolihormonit + vuorokuukausin yksi munasolu **
 * Munajohdin (2 kpl) kuljettaa munasolun kohtuun. **
 * Kohtu **
 * ** kohdunkaula **
 * Emätin **
 * Virtsaputki **
 * Häpyhuulet **
 * ** Isot ja pienet häpyhuulet, klitoris **
 * Noin 28 vrk aikana yhdessä munasarjassa valmistuu yleensä yksi munasolu __murrosiästä__ __vaihdevuosiin__ (n. 50 v) asti. **
 * ** Munasarjat tuottavat munasolun __vuorokuukausin__. **
 * ** Noin 500 munasolua ehtii kypsyä vaihdevuosiin mennessä. **

media type="youtube" key="nLmg4wSHdxQ" height="315" width="560" align="center"

__** Kuukautiskierto **__ media type="youtube" key="4K_Q8XKThDc" height="315" width="560" align="center"
 * 6.Kuukautisvuoto kestää 3-5 vrk (30-50 ml verta + limakalvoa + munasolu). Kierto alkaa 1. vuotopäivästä. **
 * – Ei hedelmöitystä, munasarjat (keltarauhanen) eivät ylläpidä limakalvoa. **
 * – Vaihtelevasti vatsakipuja, ärtyisyyttä…. **
 * 1. Useat munasolut alkavat kehittyä (84 A) + kohdun limakalvo paksunee. **
 * 3. Yksi munasolu ovuloituu (vapautuu) munajohtimeen 14 vrk kuluttua 1. vuotopäivästä. **
 * 4. Tyhjentyneestä munarakkulasta tulee __keltarauhanen__ Þ keltarauhashormonia erittyy vereen. **
 * 5. Keltarauhanen toimii ja vahvistaa kohdun limakalvoa 10 vrk ajan. **
 * ** Keltarauhasen surkastuttua kuukautiset alkavat alusta. **
 * ** Keltarauhashormoni ei enää ylläpidä kohdun limakalvoa, vuoto jälleen kuten kohdassa 6. **
 * Esimerkki sukupuolihormonien vaikutuksesta. Hormonihoitoja käytetään sukupuolen vaihdoshoitojen loppuvaiheissa: **

media type="youtube" key="JOlfzauaRI4" height="315" width="560" align="center"

media type="youtube" key="x398GSvLbMQ" height="346" width="462" align="center"
 * Kappale 23 **
 * __Hedelmöityksessä__ munasolun ja siittiön tumat yhdistyvät. **

media type="youtube" key="mVutXcycUjQ" height="377" width="504" align="center"
 * Tapahtuu yleensä munajohtimessa. **
 * __** Tsygootti **__
 * 2 tuntia hedelmöityksen jälkeen munasolun sisällä oleva solu jakautuu kahteen, sitten neljään, sitten kahdeksaan, sitten kuuteentoista, sitten kolmeenkymmeneenkahteen, sitten kuuteenkymmeneenneljään osaan ja jne **
 * ** Kuva 87 A **
 * Kun tsygootti saapuu kohtuun (3-5 vrk), se on jo jakautunut sadoiksi soluiksi. **
 * Solurypälemäinen tsygootti kehittyy alkioksi kohdun limakalvolla. **
 * Kahden viikon jälkeen tapahtuu __gastrulaatio__: solut järjestyvät eri kudoksiksi ja ”solupallo” alkaa näyttää jo joltakin. **
 * Kahden viikon kuluessa alkio voi jakautua kahdeksi osaksi: __identtiset kaksoset__ **
 * Jos jakautuminen ei mene loppuun asti ensimmäisten kahden viikon aikana: __siamilaiset kaksoset__ **

media type="youtube" key="duPxBXN4qMg" height="315" width="420" align="center"
 * Alkion uppoamiskohtaan muodostuu kohdun limakalvolle istukka. **
 * Raskauden lopussa puolikiloa painava, noin 3 cm paksu ja läpimitaltaan noin 20 cm elin. **
 * -kuukautiset jäävät pois, koska istukan hormoni ylläpitää keltarauhasta. **
 * 8. viikosta alkaen ihmistä kutsutaan sikiöksi syntymään asti. **
 * Puoli metriä pitkä napanuora yhdistää sikiön istukkaan. **
 * Napanuoran kautta aineet vaihtuvat äidin ja sikiön välillä. **
 * Sikiö kuulee, tuntee ja maistaa kohdussa. **
 * Kasvot kehittyvät 10. viikolla. **
 * Sikiö kuulee, tuntee ja maistaa kohdussa. **
 * Kasvot kehittyvät 10. viikolla. **
 * Sikiö ui __sikiönesteessä__, jota on noin litran verran. **
 * ** Sikiön liikkuminen mahdollista kohdussa. **
 * Raskaus kestää 40 viikkoa viimeisten kuukautisten alkamisesta tai 38 viikkoa hedelmöityksestä. **
 * Kun kohdun supistukset voimistuvat, tihenevät, synnytys on alkamassa. **
 * ** __Lapsivesi__ valuu pois kohdun supistellessa, koska sikiökalvot repeytyvät. **
 * Kohdun supistelu äidin ponnistaessa vatsalihaksillaan työntää lapsen emättimen kautta ulos. **
 * ** [|Kuva 87 C.] **
 * ** Keisarinleikkaus hätätapauksessa tai äidin halutessa. **

__** Kappale 24 **__ media type="youtube" key="U36xPRQ2ZDQ" height="315" width="420" align="center"
 * Äidinmaitoa alkaa erittyä synnytyksen jälkeen. Se sisältää [|immuunisuojan infektioita] ja tauteja sekä allergioita vastaan. **
 * Raskauden aikana…. **
 * Kaikki äidin juomat, syömät ja hengittämät aineet kulkeutuvat veren mukana sikiölle. **
 * ** Lääkkeiden käytöstä on aihetta keskustella lääkärin kanssa. **
 * ** Alkoholin käyttö FAS, sikiön keskushermosto vaurioituu **
 * ** Tupakoivien äitien lapset syntyvät normaalia pienikokoisimpina. **
 * ** Suomessa joka kuudes odottava äiti tupakoi: tupakassa on 4500 kemiallista yhdistettä, joista kymmenet ovat syöpää aiheuttavia. **
 * ** Röntgensäteily on vaarallista. **
 * ** Virukset voivat päästä istukan kautta sikiöön. **
 * ** Vihurirokkorokotus tytöille **
 * Ultraäänitutkimus 89 A, lapsivesinäytteet 89 B ja istukkanäytteet antavat tietoa raskauden etenemisestä. **
 * Ultraäänitutkimukset tehdään neuvolassa. Lapsivettä tutkitaan vain poikkeuksellisesti. **
 * Ominaisuuksiimme ja aineenvaihduntaan vaikuttavat solujen tumissa sijaitsevat perintötekijät eli __geenit__. **
 * ** Yksilö saa puolet geeneistään __siittiön mukana__ ja puolet __munasolun mukana__. Kuva 90 B. **

__** Geenien sijainti **__ __** Ilmiasu eli fenotyyppi **__ media type="youtube" key="qSsfAQ_9Yaw" height="315" width="560" align="center"
 * Identtisillä kaksosilla on aivan samat geenit. **
 * Perinnöllisyys on sitä, että lapset muistuttavat vanhempiaan. **
 * Geenit määräävät __kaikki__ ominaisuudet tuottamalla valkuaisaineita (hemoglobiini, silmän väri). **
 * Geenit periytyvät, ominaisuudet eivät. Geenit siirtyvät sukusolujen mukana sukupolvelta toiselle. Geenit ovat siis ikuisia. **
 * ** Lihaskimpun lihakset (hankittu ominaisuus) eivät periydy. **
 * Solun tumassa on ihmisellä 46 kromosomia, joiden sisällä on DNA-rihmaa. Kromosomeista 44 on __autosomeja__ ja 2 sukupuolikromosomeja eli __allosomeja__. **
 * ** Vertailun vuoksi esimerkiksi hyttysellä kromosomeja on kuusi ja sipulilla 16. **
 * [|Geeni on vaihtelevan pituinen pätkä DNA-rihmaa], joka sisältää tietyn viestin, koodin, tiedon eli asian. Tämä DNA solun tumassa sisältää siis vaikkapa tiedon siitä, onko solu tehtävältään luusolu vai lihassolu. **
 * DNA on kromosomeissa [|sykkyrällä kaksoiskierteisenä rihmana], ikään kuin kierreportaina. Askelmat ovat emäksiä (adenosiini - tymiini ja sytosiini-guaniini). Nämä neljä emästä muodostavat koodikielen, joka sisältää edellämainitut tiedot. Noin 3 % ihmisen DNA:sta koodaa joitain ominaisuutta kuten fyysistä ominaisuutta, käyttäytymistä tai taipumusta johonkin perinnölliseen sairauteen. **
 * ** [|Karyotyyppi ihmisen kaikista 46 kromosomista.]Kuvassa sekä naisen (XX) että miehen (Xy) sukupuolikromosomit. Yksilöllä on siis joko XX- tai Xy-sukupuolikromosomit, ei molempia kuten karyotyyppi esittää. **
 * ** Näin kahden metrin pätkä DNA-rihmaa on saatu mahtumaan pieneen tilaan jokaisen tuman sisälle. **
 * Ihmisen 46 kromosomissa on 25 000 geeniä. Ominaisuuksiimme vaikuttaa joko yksi geeni tai useampi geeni yhdessä. Näiden 25 000 geenin tieto muodostaa yksilön perimän eli __genotyypin__. **
 * Ominaisuuteen vaikuttaa molemmilta vanhemmilta saatu geeni tai geenit. Nämä ovat eri __vastinkromosomeissa__. **
 * ** Kaikissa soluissa on samat geenit, mutta eri solujen geenit toimivat eri aikoina. Osa geeneistä on siis ”lomalla” eli off-asennossa. **
 * ** Toinen solu voi olla jakautumassa ja toinen tuottaa hormonia, joten tilanteet vaihtelevat soluittain. **
 * Ihmisen kehitykseen ja siten ulkonäköön vaikuttaa sekä geenien aikaansaama perimä että ympäristö (ravinto, liikunta, koulutus, asuinpaikka). **
 * __Perimän__ ja __ympäristön__ muovaamaa lopputulosta yksilössä sanotaan __ilmiasuksi eli fenotyypiksi__. **
 * ** Ympäristöön voi vaikuttaa, perimään ei. **
 * __Identtiset eli samamunaiset__ kaksoset ovat kehittyneet __samasta__ hedelmöittyneestä munasolusta, joka onkin jakautunut kahteen osaan kahden viikon sisällä hedelmöityksestä. **

media type="youtube" key="IKccpq6vbS4" height="283" width="504" align="center"
 * __Siamilaisilla kaksosilla__ kahtiajakautuminen ei ole täydellinen. **
 * ** Jakautumisikkuna on kaksi viikkoa hedelmöityksestä. **
 * ** Ihmiskaksosista samamunaisia on noin 20 %. **

media type="youtube" key="Q6ucKWIIFmg" height="315" width="560" align="center"
 * __Kantasolu__ on erilaistumaton solu, josta voi kehittyä mikä tahansa solu. **
 * __Mitoosi__ on solujakautuminen, jossa yhdestä solusta tulee kaksi samanlaista. **
 * – Kasvaminen on mitoosia. **

media type="youtube" key="D1_-mQS_FZ0" height="315" width="420" align="center"
 * __Meioosi__ on solujakautuminen, jossa solun kromosomiluku (46) puolittuu. Syntyviin sukusoluihin kromosomeja tulee siis 23. Siittiöt ja munasolut syntyvät meioosissa. **

** Meioosi on kaksivaiheinen: ** [|**Tiedätkö, paljonko sinulla on valtion velkaa maksettavana ?**]
 * 1. solun jakautuminen, jossa vastinkromosomit eroavat toisistaan. Näin kromosomimäärä puolittuu. **
 * 2. solut jakautuvat uudelleen mitoosin tapaan, jolloin syntyy neljä sukusolua, joissa kromosomi määrä on puolittunut (haploidi kromosomisto). Siittiön haploidi kromosomisto (23 kpl) + munasolun haploidi kromosomisto (23 kpl) = diploidi kromosomisto (46 kpl). **
 * ** Miehellä neljä siittiötä **
 * ** Naisella vain yksi munasolu kehittyy. Kolme surkastuu pois. **
 * Vastinkromosomiparista 23 (sukupuolikromosomit, allosomit) vain toinen päätyy meioosissa sukusoluun. **
 * Naisilla aina X, koska naisilla __vastinkromosomipari 23__ on tyyppiä XX **
 * Miehillä joko X tai y, koska miehet ovat tyyppiä Xy. **
 * __Siittiö määrää siis sukupuolen, koska siittiöitä on tässä suhteessa kahdenlaisia.__ **
 * Todennäköisyys on __sama__ tytön tai pojan syntymälle. **
 * Poikia syntyy kuitenkin 105 sataa tyttöä kohti ja kuitenkin tyttöjä/naisia on yhteiskunnassa aina enemmän. **
 * Mitä vanhempi synnyttäjä, sitä suurempi on Downin oireyhtymän riski. **
 * Riski nousee 40 vuoden jälkeen. Munasoluun voi päätyä yhden kromosomi 21 sijasta kaksi kappaletta ja kun siittiö tuo vielä mukanaan yhden kromosomin numeroa 21, niin silloin niitä onkin kolme yhteensä. **
 * Geenit määräävät ihmisen perimän eli genomin. Geeneistä puolet tulee siittiön mukana tulleissa 23 kromosomissa ja puolet munasolussa olleessa 23 kromosomissa. Molemmista sukusoluista tulee geeni tai geenejä (alleeli tai alleeleja) vaikuttamaan samaan ominaisuuteen. Vastinkromosomeissa on siis geeni tai geenejä (alleeli tai alleeleja), jotka vaikuttavat tiettyyn asiaan, esim. silmien väriin. **
 * ** Alleeli on yksi geenin kahdesta tai useammasta muodosta. **
 * Tämä asia eli ominaisuus on joko peittyvä [|(resessiivinen) tai vallitseva (dominoiva).] **
 * Vallitseva ominaisuus tulee näkyviin ilmiasussa (fenotyypissä), jos geeni (alleeli) on tullut joko siittiön tai munasolun mukana. Peittyvä ominaisuus tulee esille vain jos siihen vaikuttavat peittyvät geenit (alleelit) on saatu sekä siittiön että munasolun mukana. Peittyvä ominaisuus tulee esille siis vain samaperintäisenä (homotsygoottisena). Vallitseva ominaisuus tulee siis näkyviin, jos sen geenin on saanut jommalta kummalta vanhemmalta eriperintäisenä (heterotsygoottisena) ja tietty myös samaperintäisenä eli homotsygoottisena (geeni saatu sekä munasolun ja siitiön mukana). **
 * Geeniä kuvataan perinnöllisyystehtävissä kirjaimella. Kirjain valitaan __peittyvän ominaisuuden alkukirjaimen mukaan.__ **
 * Sininen silmien väri on peittyvä ominaisuus. Ruskea on vallitseva. Valitaan kirjaimeksi s. **
 * Vallitsevaa geeniä kuvataan isolla kirjaimella S ja peittyvää pienellä s. **
 * S=ruskea silmän väri **
 * s= sininen silmän väri **
 * Esimerkki: **
 * Isä on eriperintäinen ruskeasilmäinen Ss ja äiti sinisilmäinen ss. Millä todennäköisyydellä heille voi syntyä sinisilmäinen lapsi ? **
 * 1. Merkitään vanhempien perimä = genotyyppi. Isä __Ss__ ja äiti __ss__ **
 * 2. Tehdään sukusolut eli gameetit. __Meioosissa__ kromosomit jakautuvat, vastinkromosomeista aina toinen päätyy eri sukusoluun kuin toinen. Siittiöitä on nyt kahdenlaisia: tyyppiä S ja tyyppiä s. Munasoluja tulee vain yhdenlaisia: tyyppiä s. **
 * 3. Tehdään risteytystaulukko. Ylärivissä on munasolut ja vasemmassa pystyrivissä siittiöt. X = risteytys. Kannattaa olla tarkkana, etteivät isot ja pienet kirjaimet mene sekaisin. **
 * ** X ** || ** s ** || ** s ** ||
 * ** S ** || ** Ss ** || ** Ss ** ||
 * ** s ** || ** ss ** || ** ss ** ||
 * 4. Tutkitaan yhdistelmävaihtoehdot: 2 kpl tyyppiä Ss ja 2 kpl tyyppiä ss. Ss on eriperintäinen (kaksi erikokoista kirjainta) ruskeasilmäinen ja ss on (samaperintäinen) sinisilmäinen. Koska puolet kaikista on tyyppiä ss (sinisilmäisiä), todennäköisyys on 50 %. **
 * 5. Vastataan kysymykseen. Todennäköisyys sinisilmäisen lapsen syntymälle on 2/4 eli siis 50 %. **
 * [|Kystinen fibroosi] on autosomaalinen (ei sukupuolikromosomiin sitoutuva) peittyvä (resessiivinen) periytyvä sairaus. Koska fibroosi on peittyvä ominaisuus, valitaan kirjaimeksi f. Tervettä geeniä kuvataan kirjaimella F, koska terve geeni (alleeli) on vallitseva. **
 * Millä todennäköisyydellä terveelle samaperintäiselle miehelle ja kystistä fibroosia sairastavalle naiselle voi syntyä sairas lapsi. **
 * ** Terve eriperintäinen mies olisi Ff **
 * 1. Merkitään vanhempien perimät: mies FF ja nainen ff **
 * 2. Laaditaan sukusolut: siittiöt tyyppiä F ja F sekä munasolut tyyppiä f ja f. **
 * 3. Tehdään taulukko ja yhdistellään vaihtoehdot. **
 * ** X ** || ** f ** || ** f ** ||
 * = ** F ** || Ff || Ff ||
 * < ** F ** || Ff || Ff ||
 * 4. Tutkitaan yhdistelmävaihtoehdot. Kaikki vaihtoehdot ovat eriperintäisiä (Ff), joilla on siis terve geeni. Kun perimä on tyyppiä Ff, henkilö on terve, mutta toimii sairauden kantajana, koska hänellä on sairauden aiheuttava geeni (alleeli) f. Kystiseen fibroosiin sairastuu, kun saa molemmat peittyvät geenit (alleelit) (ff). **
 * 5. Vastataan tehtävään. Koska taulukossa ei ole yhtään yhdistelmää ff, todennäköisyys sairaan lapsen syntymälle on 0 %. **
 * Pidetään paikat siistinä **

media type="youtube" key="HD5DqruzDb0" height="251" width="336" align="center"

Joka minuutti miljoona muovikassia päätyy ympäristöön.... media type="youtube" key="DxfBJM1YkXc" height="315" width="420" align="center"


 * Tyynellä valtamerellä on neljän Suomen kokoinen, 30 metriä paksu muovijätelautta. Jäte on peräisin mantereelta ja jätettä päätyy eläinten suolistoon. Lisäksi muovit aiheuttavat muitakin ongelmia. Muovi ei maadu eikä lahoa. Muovi vain hajoaa pienempiin palasiin. Muovi on ikuista. Kaikki muovi mitä on ikinä tehty on olemassa, jos sitä ei ole erikseen poltettu. **