Maantieto+7

__ Maantieto 7 __ media type="youtube" key="knK87GoNyGo" height="344" width="460" align="center"
 * Päivä ja yö **

Vuodenajat media type="youtube" key="Hu_Ga0JYFNg" height="360" width="480" align="center"

** [|Vuodenaikasimulaattori] ** Ilmasto vaikuttaa kasvillisuuteen: keskilämpötila ja sademäärä kaikkein eniten. Tundra Havumetsät Lehtimetsäalue Arot Puoliaavikot Välimerenkasvillisuus eli talvisateiden kasvillisuus Aavikot Sademetsät Savannit Monsuunimetsät **Tundraa......Kanadan pohjoiselta alueelta Nunavutista...Baffininsaari**  **Tundran napajänis ja myskihärkä.** media type="youtube" key="i-0xHfAX5Yc" height="315" width="560" align="center"
 * Katso miten vuoristojen kasvillisuus poikkeaa ympäristöstä.
 * Kasvillisuus vaikuttaa esimerkiksi alueen väestöön.
 * Kylmän vyöhykkeen ja vuoristojen kasvillisuutta: varpuja, sammalet, jäkälät
 * Lumipeitteen päälle jäävät kasvit paleltuvat
 * Lauhkean vyöhykkeen pohjoisosien kasvillisuutta: havupuut yleisimpiä
 * __ Taiga __
 * Paljon metsäteollisuutta nykyään
 * Lauhkean vyöhykkeen eteläosat: __jalot__ __lehtipuut__ tyypillisiä: tammi, vaahtera, jalava, pyökki, saarni, lehmus
 * Euroopan tehokkain maataloustuotanto on tällä alueella.
 * Maapallon tiheimmin asuttuja alueita.
 * Lauhkean vyöhykkeen kuivimmat alueet mannerilmaston alueella: ei puita lainkaan, ruohoja, sipulikasveja (tulppaanit ovat täältä kotoisin)
 * Nykyisin tärkeitä maatalousalueita (peltoja)
 * Suuria aroja on Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
 * Kuivaa lähes kasvitonta aluetta manner- ja välimerenilmaston ylängöillä lämpimällä vyöhykkeellä.
 * __Nahkealehtistä__ kasvillisuutta lämpimällä vyöhykkeellä (subtropiikki)
 * Lehdet paksuja, vahapintaisia
 * Sitruspuut, palmut
 * Puut eivät pudota lehtiään talveksi.
 * Täältä tuodaan Suomeen talvella sitrushedelmiä, tomaatteja, vihanneksia
 * Kevättalven viinirypäleet tulevat eteläisen pallonpuoliskon subtropiikista
 * Aavikot ovat lämpimän vyöhykkeen lähes kasvittomia alueita, esim. Sahara.
 * Kuuman vyöhykkeen (tropiikki) alangoilla.
 * Maapallon monimuotoisinta kasvillisuutta.
 * Kuuman vyöhykkeen ylängöillä.
 * Etupäässä ruohokasvillisuutta, yksittäisiä puita harvassa.
 * Akaasiat
 * Kaakkois-Aasian kuuman vyöhykkeen lehtimetsiä monsuunisateiden (kesäkuusta syyskuulle) alueella
 * __Kesämonsuunin__ kosteat tuulet puhaltavat mereltä mantereelle päin tuoden hyvin runsaita sateita.
 * Meren yllä on korkeapaine ja mantereen yllä on matalapaine. Näin ilma virtaa mereltä kohti manteretta mukanaan kosteutta. Tuulihan siis syntyy korkeapaineesta kohti matalapainetta.
 * __Talvimonsuunin__ ajaksi ilmapaineet vaihtavat paikkaa, ja tuulen suunta kääntyy päinvastaiseksi.
 * Kuivakausi (talvimonsuuni) kestää lokakuusta toukokuulle. Tällöin puusto pudottaa lehtensä.
 * Tuulet siis Himalajalta kohti Tyyntä valtamerta

** Tundran kasvillisuutta Kanadasta. Huomaa, että puita ei siis kasva. ** media type="youtube" key="MZSykDKVSnY" height="283" width="378" align="center"

media type="youtube" key="mu3CjEB51p8" height="315" width="560" align="center"

**Tässä laskeudutaan tundralle.**

media type="youtube" key="6XYFcw1c-Oo" height="315" width="420" align="center"

media type="youtube" key="AhQlm_nVFIg" height="315" width="560" align="center"
 * Tästä näet hehkeää havumetsävyöhykkeen kasvillisuutta ja eläimiä Kanadasta. **

** Tässä maisemia arolta: Pohjois-Amerikan preeriaa ja sen hoitoa nykyään..... ** media type="youtube" key="v1KyhsldMA8" height="315" width="420" align="center"

media type="youtube" key="f-jhWtY8_NU" height="315" width="560" align="center"
 * Biisoni on arojen märehtijä. Tässä näet metsäbiisoneja. Eurooppalaiset melkein hävittivät nämä sukupuuttoon 1800-luvulla. Miljoonia eläimiä ammuttiin preerioille huvin vuoksi **.

media type="youtube" key="wqYzRAkxqlg" height="315" width="420" align="center"
 * Lauhkean vyöhykkeen lehtimetsät näyttävät tältä...... **

media type="youtube" key="YUuA-C_I3DE" height="315" width="560" align="center"
 * Seuraavassa näkymiä sademetsästä **

** Sulaa kiviainesta eli laavaa Havaijilta....kuuntele jäähtyvän laavan rätinää.... ** media type="youtube" key="rNcXataE0YM" height="315" width="420" align="center"

media type="youtube" key="ryrXAGY1dmE" height="360" width="640" Maapallon sisäsyntyiset tapahtumat aiheena. media type="youtube" key="w3AdFjklR50" height="315" width="420" align="center"
 * Mannerlaatat itse teossa... **** Magman virtailu vaipassa liikuttaa laattoja. Kuumempi magma nousee kohti kuorta ja viileämpi magma vajoaa alaspäin. **
 * Maapallon rakenne: **
 * ** Kuori, kiinteää kallioperää **
 * ** kiinteää kiviainesta = kallioperää, paksuus 5-50 km **
 * ** Vaippa, sulaa kiveä eli magmaa **
 * ** Ydin, sulaa (plasmaa) rautaa ja nikkeliä **
 * Maapallon kuori on hajonnut palasiksi, joita sanotaan __laatoiksi__ esim. Euraasian laatta. Katso sivun 50 alakuva. **
 * ** Laatat liikkuvat 2-10 cm vuodessa. **
 * ** Vaipan kuuman magman virtailu liikuttaa laattoja. **
 * ** Laatat liikkuvat kolmella tavalla: **
 * ** 1. Toisiaan päin **
 * ** 2. Toisistaan poispäin **
 * ** 3. Sivuten toisiaan **
 * 1. Törmäysliike **
 * ** Aikaansaa: **
 * ** 1. poimuvuoristoja **
 * **Painavampi laatta sukeltaa vaippaan.** ** Kevyempi laatta kohoaa ja rypistyy eli poimuttuu vuoristoksi. **
 * ** 2. tulivuoria **
 * ** 3. maanjäristyksiä **
 * 2. Erkanemisliike **
 * ** Aikaansaa: **
 * ** 1. maanjäristyksiä **
 * ** 2. tulivuoria **
 * 3. Sivuamisliike **
 * ** Aikaansaa: **
 * ** 1. maajäristyksiä **
 * ** 2. tulivuoria **
 * Maanjäristykset **
 * ** Aiheuttavat pahinta tuhoa __järistyskohdan yläpuolella laattojen reuna-alueilla__. **
 * ** Merenpohjan järistys voi aiheuttaa __tsunamin__. **

media type="youtube" key="WxlRpuTed6g" height="315" width="420" align="center"
 * Tulivuoret **
 * ** Tuliperäiset alueet ovat tiheään asuttuja, koska maaperä on hedelmällistä. **
 * ** Tulivuorien purkauksissa syntyy pahaa tuhoa, kun **
 * ** 1. myrkyllisiä kaasuja **
 * ** 2. tuhkaa, kiviä, mutaa ja laavaa leviää ympäristöön. **
 * ** tuhka on hyvin hienojakoista __kivipölyä__ **
 * ** Tulivuoren pyroklastisella virralla on atomipommin energia **
 * ** Tulivuoren taivaalle sylkemä yli tuhat asteinen "tavara" tulee nopeasti alas (700 km/h) sortuvan rakennuksen tavoin... **
 * Katso tämä Youtubessa: **

media type="youtube" key="0_c0ZzZfC8c" height="315" width="560" align="center"
 * media type="youtube" key="Cvjwt9nnwXY" height="315" width="420" align="center"
 * Suurin osa maapallon tulivuorista on merenpohjassa. **
 * Veden kiertoa luonnossa: **

media type="youtube" key="BvzlZuWrJNw" height="470" width="630" align="center"
 * Ehkä niitä kuuluisimpia veden kulutusjälkiä..... **

media type="youtube" key="QZPk2quRmKE" height="315" width="420" align="center"
 * Suurimmat väestökeskittymät: **
 * ** Pohjois-Amerikan itärannikko **
 * ** Keski-Eurooppa **
 * ** Kaakkois-Aasia **
 * Väentiheyteen vaikuttaa: **
 * ** Ilmasto **
 * ** Kylmävyöhyke ei ole suosittu, lauhkea on ihmisten suosikki. **
 * ** Kasvillisuus ja maaperä **
 * ** Lehtimetsäalueella viljavat pellot. Siksi suuri väentiheys. **
 * ** Autiomaat, tundra ja tropiikin sademetsät ovat harvaan asuttuja. **
 * ** Pinnanmuodot **
 * ** Vuoristot eivät ole suosittuja. Vuoristot ovat itse asiassa eristäneet kansoja toisistaan. **
 * ** Elinkeinot **
 * ** Teollisuuden ja palvelualojen työpaikat houkuttelevat uusia asukkaita. **
 * ** Alkutuotanto työllistää nykyään vähän, mutta ihmiskunnan ravinto on alkutuotannossa työtä tekevien ansiota. **
 * Väestön määrään vaikuttaa: **
 * ** Syntyvyys **
 * ** Kuolleisuus **
 * ** Muuttoliike **
 * ** Valtion sisäinen muuttoliike, maassamuutto **
 * ** Siirtolaisuus maasta toiseen, maastamuutto **
 * ** Pakolaiset (sota, luonnonkatastrofit, kuten maanjäristys) **
 * Maapallon väestö kasvaa nopeasti. **
 * – 1800 väestöä 980 miljoonaa **
 * – 1850 väestöä 1,2 miljardia **
 * – 1900 väestöä 1,7 miljardia **
 * – 1950 väestöä 2,5 miljardia **
 * – 2011 väestöä 7 miljardia **
 * Maapallon väestön määrä on lisääntynyt suuresti fossiilisten polttoaineiden (öljy, bensiini, diesel, maakaasu, kivihiili) ansiosta viimeisen sadan vuoden aikana. Maatalouskoneet toimivat näillä ja lannoitteet ja torjunta-aineet tehdään fossiilisista polttoaineista. **

media type="youtube" key="tcV3yQN0qfY" height="408" width="588" align="center"
 * Aasia sijoittuu Euraasian laatalle ja suurimmaksi osaksi lauhkealle vyöhykkeelle. **
 * [|Lauhkea]vyöhyke (kartan violetti väri) on ihmisen kannalta suotuisin ympäristö. [|Tästä näet tämän hetkiset lämpötilat Aasian eri osissa.] **
 * Aasiassa on paljon valtioita. Niitäkin on syytä harjoitella. Uutisissa usein mainittuja valtioita ovat Kiina, Japani, Thaimaa, Pakistan, Irak, Iran, Syyria, Libanon, Turkki, Venäjä, Israel, Etelä-Korea, Pohjois-Korea.... **
 * [|Aasian valtiot, karttaharjoitus.] **
 * Venäjällä Uralvuoriston itäpuolella avautuu Siperia. Siperian halki pääsee junalla aina Vladivostokiin asti Tyynenmerelle. Paikoin liikennöinti on Siperiassa hankalaa. **

media type="youtube" key="95-hCcDlYMI" height="315" width="420" align="center"
 * Mongolia.....lauhkealla vyöhykkeellä mannerilmastossa ylängöllä.....ja siksi melko kuivaa seutua **

**....ja kurkkulaulua Mongoliasta** media type="youtube" key="5wHbIWH_NGc" height="315" width="420" align="center"

media type="youtube" key="R1ZOt5B-vKM" height="283" width="504" align="center"
 * [|Aasia rajoittuu] karkeasti pohjoisessa Jäämereen, lännessä Uralvuoristoon, Kaukasukseen, Mustaanmereen ja Välimereen, etelässä Intian valtamereen ja idässä Tyyneen valtamereen. Huomaa vielä kaakossa rajoittuminen Australiaan ja lounaassa Punaiseenmereen. Etsi kartastasi vielä Bosborinsalmi ja Suezin kanava. **
 * Vuoristoista tiedät [|Himalajan], maailman katon. Himalaja syntyi, poimuttui, kun Etu-Intian niemimaa [|törmäsi]Euraasian mantereen eteläreunaan. Etu-Intia puskee edelleen 6 sentin vuosivauhtia päin Euraasiaa ja samalla Himalaja kohoaa hitaasti. **
 * Tästä linkistä pääset Mount Everestin huipulle...... **

media type="youtube" key="f3bN4c7CfVM" height="315" width="560" align="center"
 * Everestin juurella on maailman vaarallisimmaksi mainittu lentokenttä....Lukla....vain tosi pätevät pilotit operoivat kentältä..... **

media type="youtube" key="EZsgzOI08d8" height="315" width="560" align="center"
 * Myös Kaukasus on osattava sijoittaa kartalle. Kaukasus löytyy Mustanmeren ja Kaspianmeren välistä. **
 * Vuoristossa hapen saanti vaikeutuu jokaista noustua metriä kohti, koska ilmassa olevat happimolekyylit harvenevat. Samalla jokaista kiivettyä kilometriä kohti lämpötila laskee 5 astetta, koska siis ilmakehä ohenee. **
 * Kaukasus... **

media type="youtube" key="rmNpeZQp4ro" height="315" width="560" align="center"
 * Vuoristot lisäksi vaikeuttavat ihmisten [|liikkumista] ja siten vuorovaikutusta. **
 * Vuoristoisilla seuduilla on usein pieniä valtioita. Katso esim. [|Kaukasuksen aluetta]. Vuoristot ovat harvaan asuttua seutua. **
 * Aasia on niin suuri, että meret eivät vaikuta enää [|Aasian sisäosissa]. Aasian keskiosissa onkin mannerilmasto. Talvet ovat hyytävän kylmiä, pakkasta jopa -60 astetta...ja enemmänkin. Kesät ovat kuumia. Sateita saadaan niukasti läpi vuoden. Kuivuutta lisäävät vielä vuoristot, joiden yli sadepilvet eivät pääse. **
 * Aasian itäreunalla vaikuttaa monsuuni. Kesällä manner lämpenee ja Aasian päällä on matalapainetta, jolloin kosteaa ilmaa tuulee mereltä kohti mantereen keskiosaa (kesämonsuuni). Tällöin saadaan paikoin runsaita monsuunisateita. Näillä seuduilla on maapallon runsassateisimmat paikat. Talvella kylmä manner muodostaa ylleen korkeapaineen, jolloin kylmät ja kuivat viimat puhaltavatkin mantereelta kohti merta (talvimonsuuni) ja sateita ei juurikaan synny. **
 * Monsuunisateiden alueella asuu hyvin paljon ihmisiä, koska vehnän ja etenkin riisin tuotanto edellyttää sateita. Paikoin alkeellinen maatalous rajoittaa tuotantoa. Toisaalta vuorten rinteiden [|pengerviljelmillä] koneiden käyttö on rajallista. [|Kotieläinten pitoa] rajoittaa paikoin [|uskonnolliset syyt]. **
 * Katso tarkemmin kohta Aasian monsuuni. **
 * Maapallon väestöstä Aasiassa asuu yli puolet: väestö on sijoittunut muutamiin tiheästi asuttuihin alueisiin. **
 * [|Aasian tiheään asutut alueet] on tarpeen tietää. Etu-Intian rannikot, Hindustanin alanko (Bangladesh), Deccanin ylänkö (Intiassa), Kiinan itäosat ja Japanin pääsaaret ovat tiheään asuttuja. [|Japanissa] hieman Suomea suuremmalla alueella asuu noin 128 miljoonaa ihmistä. [|Kiinan] väkiluku 1 336 miljoonaa ja [|Intiassa] asuu 1 210 miljoonaa ihmistä. **
 * Tästä näet Intian Mumbain liikennettä bussin kyydistä. **

media type="youtube" key="FsKNVhYS7oY" height="377" width="504" align="center"
 * Sitten siirrymme Intian Bombayn slummiin.. **

media type="youtube" key="2TRs2s-22tg" height="315" width="420" align="center"
 * Vaikutelmia Kiinasta..... **

media type="youtube" key="rP40SajsvL0" height="315" width="560" align="center"
 * Kiinan Shanghai.... **

media type="youtube" key="7GtobXkzpGY" height="315" width="560" align="center"
 * Kiinan itäpuolella on nousevan auringon maa Japani. Tässä saavutaan Tokioon.... **

media type="youtube" key="CgrVCgxJbdI" height="315" width="560" align="center"
 * Japanin Tokio..... **

media type="youtube" key="aIcH1D54fHY" height="315" width="560" align="center"
 * Shoppailemassa Tokiossa... **

media type="youtube" key="U2ms95HX0l4" height="315" width="420" align="center"
 * Kiinalla ja Japanilla on luonnonvaroja vähän. Raaka-aineet teollisuuteen on ostettava ulkomailta. Japanissa raaka-aineiden vähäisyyttä on tasapainotettu ammattitaitoisella ihmisillä. Näin on saatu laadukkaita tuotteita markkinoitua kaikkialle maailmaan. Arabian niemimaalla on rikkaita öljyntuottajavaltioita. Saudi-Arabia on suurin öljyn tuottaja. Öljyn hintaa säätelemällä vaikutetaan koko maapallon talouteen. Öljyä tuottavat maat kuuluvat [|OPEC-järjestöön.] **

media type="youtube" key="DEjcComji0o" height="315" width="420" align="center"
 * Aasian kasvavat markkinat ja halpa työvoima houkuttelevat [|suomalaisiakin yrityksiä] Aasiaan. Hiljattain uutisoitiin Stora-Enson jätti investoinnista pakkauskartonkitehtaaseen Kiinassa. Tuotteen valmistaminen Aasiassa tulee halvemmaksi kuin Suomessa eikä ympäristömääräyksetkään (direktiivit) ole yhtä tarkkoja kuin Euroopassa. Eucalyptuspuut kasvavat suorissa riveissä tasaisin välimatkoin kuin sotilaat marssirivistössä. Metsä on yhtä monimuotoinen kuin suomalainen viljapelto. [|Katso Punaisen Metsän hotelli]. Elintaso nousee ja kulutus kasvaa Aasiassa ja tämä vetää monikansallisia yrityksiä Kiinan markkinoille. **
 * Aasian lomakohteet ovat monille suomalaisille tuttuja. **

media type="youtube" key="5cmlO1Zqphw" height="315" width="560" align="center"
 * [|Malediivien] uhkana on ilmastonmuutoksesta aiheutuva valtameren pinnan nouseminen. Monet kodeissa käytetyt tuotteet on valmistettu Aasiassa – TV-ohjelmatkin jäisivät näkemättä ilman Aasiaa. **

media type="youtube" key="w3AdFjklR50" height="377" width="504" align="center"
 * Intian valtameren ja Tyynen valtameren alla on mannerlaattojen sauma-alueita. Laattojen pystysuuntaiset äkilliset liikkeet voivat heilauttaa meriveden tasapainotilaa. Tällöin voi syntyä tsunami. Tsunami ei näytä juuri miltään avomerellä. Kun tsunami saapuu matalaan rantaveteen jälki on tuhoisaa...kuten vuosi sitten Japanin itärannikolla... **

** KAPPALE 12 ** __** Pohjois-Amerikka **__ ** Amerikan kaksoismanner sijoittuu Atlantin ja Tyynen valtameren väliin. Alue ulottuu Jäämereltä aina Tulimaahan asti. Alueina kaksoismanner jaetaan Pohjois-Amerikkaan, [|Väli-Amerikkaan] ja Etelä-Amerikkaan. Meksikon ja Kolumbian välissä olevaa aluetta kutsutaan [|Keski-Amerikaksi]. Vaikka Tanska omistaakin Grönlannin, niin silti kuuluu maantieteellisesti Pohjois-Amerikkaan. ** ** Mantereiden sisäosissa on (DFa & DFb): kuumia kesiä ja kylmiä talvia. Sateita tulee niukasti, jolloin kasvillisuutena on vaikkapa puutonta aroa. Kalifornian rannikolla vaikuttaa __talvisateiden ilmasto__: kuumat, kuivat kesät ja leuto, sateinen talvi. Lämpötilat ovat plussan puolella läpi vuoden. ** ** Korkokuva (alangot, ylängöt, vuoristot) vaikuttavat merkittävästi lämpötiloihin ja sateiden jakautumiseen. Sadepilvillähän oli rankkaa päästä vuoristojen yli. Sateet saadaankin runsaimpina vuoristojen rannikon puoleisilla rinteillä. ** media type="youtube" key="GJR893xiTr0" height="315" width="420" align="center"
 * [|Tästä linkistä näet Aasian tuoreimmat maanjäristykset: mitä suurempi neliö, sitä voimakkaampi järistys magnitudi.] **
 * Kulttuurin perusteella kaksoismanner jakautuu [|Anglo-Amerikkaan] (Yhdysvallat ja Kanada ovat pääosin englanninkielisiä) ja [|Latinalaiseen Amerikkaan], jossa puhutaan enimmäkseen espanjaa ja portugalia sekä alkuperäiskansojen kieliä. ** ** Tutki [|Amerikoiden mannerlaatat]ja niiden sauma-alueet. Mannerlaattojen reuna-alueiden perusteella on helppo käsittää [|Kalliovuorten] ja [|Andien] [|taustat]. Näillä seuduilla on edelleen tulivuoria ja maanjäristyksiä. [|Osa Tyynen valtameren tulirenkaasta sivuaa Amerikoita.] ** ** Tulirenkaan alueella on merenalaisia tulivuoria ja laattojen saumoja. ** ** Luonnonolojen ymmärtämiseksi on syytä kerrata rannikoiden merivirrat: lämmin merivirta lämmittää ja tuo sateita rannikolle, kylmä merivirta viilentää ja kuivattaa ilmastoa. ** ** Etsi kartastasi ainakin: Labradorin virta, Golfvirta, Kalifornian virta ja Pohjoinen päiväntasaajan virta. **
 * Rannikoilla vaikuttaa [|meri-ilmasto](CFa & CFb): kesät viileitä ja talvet leutoja. Sateita saadaan runsaasti lämpimän merivirran vaikutukseta ja vähän jos alueella kylkee kylmä merivirta kuten Labradorin virta. **

** Sademäärä ja keskilämpötila vaikuttavat eniten kasvillisuuteen. Tämän seurauksena syntyy erilaisia kasvillisuusvyöhykkeitä. Kasvillisuus puolestaan vaikuttaa merkittävästi ihmisten elinkeinoihin. ** Havumetsävyöhykkeen puunkorjuuta...puut kerätään helikopterilla laaniin. Helikopterikuljetukset eivät vahingoita metsää, koska teitä ei tarvitse rakentaa. Amerikoissa kaikki on suurta.....puutkin. media type="youtube" key="-C9xv36L-lM" height="408" width="546" align="center"
 * Tarkista kartastasi [|Kalliovuorten (nuori vuoristo]),[| Appalakkien]([|vanha vuoristo]) ja [|Andien (nuori vuoristo]) sijanti. Nämä kolme vuoristoa ovat kaikki suuntautuneet pohjoisesta etelään. **
 * Kertaa lämpövyöhykkeet. Pohjois-Amerikan lämpövyöhykkeet ulottuvat kylmältä vyöhykkeeltä aina Keski-Amerikan kuumalle vyöhykkeelle eli tropiikkiin. **

media type="youtube" key="V-SwpDKkHko" height="408" width="546" align="center"

Vehnän puintia mannerilmastossa...Kanada ja Yhdysvallat ovat maailman tärkeimpiä vehnän tuottajia. media type="youtube" key="Ovt9lSy8VfE" height="315" width="560" align="center"

Alue oli ennen laidunta. Floridan hedelmätarhojen satoa... media type="youtube" key="BxCCb_s8fGA" height="315" width="560" align="center"

Teksasin preerialla laiduntavaa longhorn-karjaa.... media type="youtube" key="BlVBF0J9jOU" height="315" width="560" align="center"

media type="youtube" key="CtBXTvtFaCU" height="315" width="420" align="center"
 * Oppikirjan aluejako on suomalaisten tekemä. Pohjois-Amerikassa on käytössä erilaisia aluejakoja perustuen elinkeinoihin, (maatalous, teollisuus) väentiheyteen ja kulttuuriin. **
 * [|Joel Garreaun kirjaan perustuva aluejako.] **
 * [|Tässä on toinen mielenkiintoinen amerikkalainen aluejako, johon kannattaa tutustua.] **
 * [|**Sitten kolmas aluejako....Aivan, englantia kannattaa opiskella.**] **