Biologia+8

__ **Biologia 8** __



media type="youtube" key="Tdch3mxQ4oU" height="326" width="436" align="center"


 * Päämetsätyypit : **
 * ** 1. Kuiva kangasmetsä **
 * ** 2. Tuore kangasmetsä **
 * ** 3. Lehto **
 * Metsätyyppiluokittelua käytetään metsätaloudessa, esim. istutusten suunnittelussa. **
 * Metsätyyppi katsotaan aina pohja- ja kenttäkerroksen kasvillisuudesta. **
 * ** Aina. **
 * 1. __Kuiva__ __kangasmetsä__ **
 * Sora ja hiekka sitovat heikosti vettä. Kuivassa maaperästä kasvit saavat vähän ravinteita. Kuivan kangasmetsän valtapuu onkin mänty. Pohjakerroksessa on __paljon__ valoa. Kasvit ovat pienilehtisiä. Lehdissä on vahapinta kuten puolukalla, variksenmarjalla ja kanervalla. **
 * ** Kuivassa kangasmetsässä (sivu 50)-51) tyypillisiä pohjakerroksen kasveja ovat jäkälät. **
 * ** Kenttäkerroksessa yleisiä ovat puolukka, kanerva ja variksenmarja. **
 * ** Maaperä on usein hiekkaa ja soraa. **
 * 2. __Tuore kangasmetsä__ **
 * Moreeni sitoo melko hyvin vettä, joten kasvit saavat kohtalaisesti ravinteita. Valtapuu on kuusi. Valoa pohjakerroksessa on __kohtalaisesti__. Kasvit ovat lehdiltään isoja ja ohutlehtisiä: oravanmarja, metsätähti ja ketunleipä. Metsätyyppi on tuore kangasmetsä. **
 * ** Tuoreen kangasmetsän (sivu 52-53) pohjakerroksessa on paljon sammalia. **
 * ** Kenttäkerrokseen kuuluvat tyypillisesti mustikka, oravanmarja, metsätähti ja vanamo. **
 * ** Maaperä on moreenia. **


 * 3. __Lehto__ **
 * Multa ja savi sitovat hyvin vettä ja kasvit saavat niistä paljon ravinteita. Valtapuina ovat erilaiset lehtipuut. Valoa on pohjakerroksessa __vähän__. Kasvit ovat lehdiltään isoja ja reheviä, kuten erilaiset sanikkaiset ja ruohot. Metsätyyppi on lehto. **
 * ** Lehdon (sivut 54-55) pohjakerroksessa on jonkin verran sammalia. **


 * ** Kenttäkerrokseen kuuluvat erilaiset ruohovartiset, kuten kielo, sudenmarja, valko- ja sinivuokko. **
 * ** Maaperä on multaa ja savea. **
 * ** __Hyvän maaperän__ vuoksi lehtoja on nykyisin vähän jäljellä. Lehtoja on raivattu pelloiksi. **


 * Solukalvo pitää solun "sisällön" solussa. Kun solukalvo rikkoutuu, solun sisältö vuotaa solusta pois (allaolevassa keitinlasissa punainen väri). Mikroskooppikuvassa (alla) näkyy, kuinka solukalvo on irronnut soluseinästä, koska solusta on poistunut vettä solukalvon läpi. **

**Solukalvo pitää solun "sisällön" solussa. Kun solukalvo rikkoutuu, solun sisältö vuotaa solusta pois (allaolevassa keitinlasissa punainen väri). Mikroskooppikuvassa yllä näkyy, kuinka solukalvo on irronnut soluseinästä, koska solusta on poistunut vettä solukalvon läpi.**


 * __Kappale 10__ **
 * Kasveja syöviä nisäkkäitä ovat hiiret, myyrät, jänikset, rusakot, oravat, liito-oravat ja hirvieläimet. **
 * ** Oravat voivat olla myös lintujen pesärosvoja. **
 * Piennisäkkäiden (hiiret,myyrät) kannat vaihtelevat vuosittain. **
 * ** Huippuvuodet ovat noin neljän vuoden välein. **
 * ** Kantojen (populaation) kokoon vaikuttavat eri asiat: paljon tilaa, paljon ravintoa, vähän petoja, vähän sairauksia... **
 * Ympäristön __kantokyky__ on taso, jolla ravinto ja elinmahdollisuudet riittävät populaation hengissä pysymiseen. **
 * ** Kun kantokyky ylittyy, populaation yksilömäärä romahtaa. **
 * ** Piennisäkkäiden kantojen vaihtelu heijastuu pienpetojen kantoihin. **
 * ** Esim. kun myyriä on paljon, pöllöt pesivät ja tuottavat poikasia. **
 * ** Katso sivun 87 yläkuva. **
 * ** Myyrä– saalis/lumikko – peto **
 * ** Peto-saalis-suhde **
 * Valkohäntäpeura on tuotu Suomeen Pohjois-Amerikasta. Se on siis __istutettu__ Suomeen. **
 * Liito-orava on __kotoperäinen__ laji. Häviävien elinympäristöjen takia siitä on tullut __uhanalainen__. **
 * Nisäkkäiden kesäturkki vaihtuu syksyn aikana talviturkiksi. **
 * **Lämmön eristyskyky paranee, suojaväri kuten kärpällä.**

Talvi on pimeää, kylmää ja nälkäistä aikaa eläimille. – Hanki vaikeuttaa nisäkkäiden liikkumista. Tasalämpöisten eläinten (linnut, nisäkkäät) ruumiinlämmön ylläpito kuluttaa yksistään paljon ravintoa (energiaa). – Kaikki muut eläimet ovat vaihtolämpöisiä. Osa linnuista muuttaa talveksi etelään. – Osan väritys vaihtuu talveksi (riekko, kiiruna) Tiaiset kokoontuvat sekaparviin. – Puolustautuminen helpottuu. Kikkoja
 * Talvivarastot (orava, myyrät)
 * Talvipesä (orava)
 * Talviturkki
 * Suojaväri (jänis, kärppä, lumikko)
 * Lumen suojassa (myyrät, hiiret, päästäiset)
 * [|Kieppi] (kanalinnut, jänis)

Äärimmäiset talvehtimistavat: Kylmänhorros (sammakkoeläimet, selkärangattomat) Talvihorros (siili, lepakot) Talviuni (karhu, mäyrä)
 * Ruumiinlämpö pakkasella, syvä tajuttomuus
 * Ruumiinlämpö lähellä nollaa astetta
 * Hengitys hyvin hidasta, eläin tajuton
 * Ruumiinlämpö lähes 37 astetta
 * Hengitys normaali, eläin heräilee välillä



media type="youtube" key="XFDR6MjHEfE" height="283" width="364" align="left"