Rantojen+kasvillisuus

Järven ja meren rantojen kasvillisuus kasvaa vyöhykkeittäin, koska kasvupaikoista kasvit käyvät ankaraa kilpailua. Kaikki käyttökelpoinen tila käytetään hyväksi. Kasvit leviävät eri tavoin: 1. maavarren avulla 2. veden kuljettamien siemenien avulla 3. tuulen kuljettamien siemenhahtuvien avulla.

Kasvillisuusvyöhykkeet: 1) [|Rantakasvit] ovat tulvia sietäviä kasveja . Kuvan sarakasveilla on viiltävän terävä lehden reuna. media type="custom" key="20968380"  Tervalepällä on lanttopäinen lehtilapa. media type="custom" key="20968390" align="center" 2)[| Ilmaversoiset] [|kasvit]kestävät tuulta ja aallokkoa katkeamatta. media type="custom" key="20968358" 3)[| Kelluslehtisten] kasvien lehdet kelluvat veden pinnalla. Lehden yläpintaa peittävä vaha pitää lehden ilmaraot kuivina, joten kasvi saa ilmaa siirrettyä vedenalaisiin osiin. media type="custom" key="20968362"

4)[| Uposkasvit] kasvat ja tulevat siis toimeen vähällä valolla. Usein vain kukkavana kasvaa pinnan yläpuolelle.  5. [|Pohjaversoiset] kasvavat aivan pohjan tuntumassa.  Järven pinnalla saataa ajelehtia 6. [| irtokellujia], kuten pikkulimaskaa ja 7. [|irtokeijujia], kuten vesihernettä. Ne ovat siis aina "tuuliajolla" ja saavat ravinteet suoraan vedestä. Vesiherne pyydystää muuten eläinplanktonia ravinnokseen.

media type="custom" key="20968350" align="center"