Hengityselimistö

Tärkeää tietää: A)[| Elimistön rakenne] B) Elimistön toiminta

Syöty ruoka kulkeutuu molekyyleinä veressä solujen käyttöön. Ravinnon palamiseen ([|soluhengitys]) tarvitaan happea. Vastaavasti ”pakokaasu” hiilidioksidi pitää poistaa. [|Hengityselimistö] ottaa happea ja poistaa hiilidioksidia...ja vettä vesihöyrynä. Uloshengitetty vesi näkyy parhaiten talvella pakkasessa. Keuhkot kuuluvatkin erityselimistöön, joka poistaa elimistöstä haitallisia aineita. Palamisessa muodostuu lämpöä ja tästä seuraa[| tasalämpöisten] eläinten (myös ihmisen) tasainen ruumiinlämpö.

Elimistön rakenne tulee tietää kokeessa.

__Nenäontelo__ kostuttaa, puhdistaa ja esilämmittää sisään hengitettävän ilman. Kostutusta ja puhdistusta tekee limakalvo (sama, joka erittää toisinaan räkää) ja ilman lämmitystä hoitavat verisuonet. Puhdistava limakalvo jatkuu __henkitorvesta keuhkoputkiin.__ Tupakointi kaiken muun harmin lisäksi pilaa tätä limakalvoa ja sen värekarvoja. Seurauksena on lopulta tupakkayskä - lika ja lima pitää yskiä ulos. Hengityksen tahdissa aaltoileva värekarva nostaa likaa __nieluun,__ josta se voidaan nielaista mahaan tai yskäistä pois.

__Nielussa kurkunkansi__ estää ruokaa ja juomaa pääsemästä henkitorveen[|.]

[| Kurkunpäässä] ovat __äänihuulet. Keuhkoputkista__ sisään hengitetty ilma siirtyy lopulta __[|keuhkorakkuloihin],__ joissa kaasujen vaihtuminen lopulta tapahtuu. Happi (O2) siirtyy pieniin verisuoniin eli hiussuoniin (punainen edellisessä linkissä). Hiilidioksidia (CO2) siirtyy hiussuonista (sininen edellisessä linkissä) keuhkorakkulaan.

Hiussuonet tuovat kudoksista hiilidioksidia keuhkorakkulan pinnalle, josta se siirtyy keuhkorakkulaan. Keuhkorakkulasta happi siirtyy hiussuoniin ja edelleen kudoksiin. Hengityspinta-ala, jolla hiilidioksidi vaihtuu hapeksi on noin 70 neliömetriä - noin yhden luokkahuoneen lattiapinta-alan verran. Tämä pinta-ala muodostuu keuhkorakkuloista, joissa kaasut vaihtuvat rakkulan yhden solukerroksen paksuisen seinämän läpi ja vielä hiussuoinen seinämän yhden solukerroksen läpi. Yksittäisen keuhkorakkulan, alveolin, halkaisija on 0,1 - 0,2 millimetriä. Näitä keuhkorakkuloita on siis keuhkoissa lukemattomia määriä, joten siitä tuo noin 70 neliömetrin pinta-ala.

media type="youtube" key="5LjLFrmKTSA?rel=0" height="377" width="504" align="center"

Tupakoinnin aiheuttamassa keuhkolaajentumassa yksittäiset rakkulat liittyvät yhteen, jolloin syntyy suuria rakkuloita. Tämä vaikeuttaa hapen saantia ja hiilidioksidin poistoa, henkilö hengästyy helposti.

Hengitys tapahtuu ”automaattisesti” __hengityskeskuksen__ (ydinjatkeessa) ohjaamana. Sisäänhengityksessä pallea supistuu ja "laskeutuu" alaspäin. Samalla rintakehä laajenee __kylkivälilihasten__ avulla ja ilmaa imeytyy keuhkoihin päin. Uloshengityksessä __pallea__ palautuu lepotilaan, rintakehä pienenee ja ilmaa "puristuu" keuhkoista poispäin. Katso pallean toiminta videolta. media type="youtube" key="Mf8xTqfspp4" height="315" width="420" align="center"

Äänihuulet ovat kurkunpäässä kurkunkannen alla. Katso äänihuulten toiminta videolta.

media type="youtube" key="-XGds2GAvGQ" height="408" width="546" align="center"

__ Staattinen spirometria __ Mitataan [|spirometrilla]. Ilmatilavuus, jonka voit maksimaalisen sisäänhengityksen jälkeen puhaltaa maksimaalisesti ulos. Puhalletaan seisten, täytä keuhkot ilmalla maksimaalisesti, sulje sieraimet toisella kädellä ja puhalla tasaisesti, pitkään kaikki ilma spirometriin. Ei rykäisyä, vaan tasainen puhallus. Kokonaistilavuus on oma tulos lisättynä jäännösilman tilavuudella (1,5 litraa).

PEF-mittaus antaa tietoa uloshengityksen huippuvirtauksesta. Tässä mittauksessa suoritetaan maksimaalinen sisäänhengitys, jonka jälkeen ryhdikkäästi puhalletaan keuhkot tyhjiksi maksimi voimalla. Yhden sekunnin kestoinen puhallus riittää. Koe tehdään kolme kertaa, paras tulos jää voimaan. Oikein suoritettuna tuloksissa ei juuri ole vaihtelua. Allaolevat tulokset (9A) ovat litroina ilman jäännösilmaa, PEF-yksikkö on litraa / minuutti.
 * Oppilas || Tulos || PEF || Oppilas || Tulos || PEF ||
 * Josefina || 2,7 || 330 || Patrik || 3,5 || 600 ||
 * Nina || 1,85 || 350 || Sami || 4,0 || 430 ||
 * Viivi || 2,8 || 460 || Jasu || 3,9 || 440 ||
 * Sanni || 2,9 || 400 || Pekka || 5,5 || 500 ||
 * Jasmin H || 3,6 || 400 || Aleksi || 5,8 || 550 ||
 * Ada-Maria || 4,6 || 450 || Jaakko || 5,9 || 630 ||
 * Jasmin J || 3,05 || 260 || Niko || 4,1 || 470 ||
 * Julia || 4,0 || 500 ||  ||   ||   ||

Allaolevat tulokset (9E) ovat litroina ilman jäännösilmaa, PEF-yksikkö on litraa / minuutti.
 * Oppilas || Tulos || PEF || Oppilas || Tulos || PEF ||
 * Samuli || 4,5 || 560 || Karoliina || 3,7 || 400 ||
 * Teemu || 2,2 || 350 || Maria || 2,5 || 340 ||
 * Henrik || 4,2 || 500 || Nea || 2,3 || 340 ||
 * Antti || 2,4 || 380 || Liisa || 2,1 || 370 ||
 * ||  ||   || Anna || 3,35 || 450 ||
 * ||  ||   || Hilda || 1,5 || 330 ||
 * ||  ||   || Sanni || 2,6 || 400 ||
 * ||  ||   || Aliina || 2,8 || 340 ||

Allaolevat tulokset (9C) ovat litroina (ilman jäännösilmaa).


 * Oppilas || Tulos || Oppilas || Tulos ||
 * Valtteri || 6,0 || Sonja || 3,95 ||
 * Kalle M || 4,6 || Viivi || 3,5 ||
 * Samuli || 5,55 || Ella || 3,5 ||
 * Rasmus || 5,2 || Henna || 4,0 ||
 * Mikko || 4,5 || Satu-Maaret || 3,7 ||
 * Kivi || 6,15 || Outi || 3,4 ||
 * Olli || 5,3 ||  ||   ||
 * Arttu || 5,3 ||  ||   ||
 * Kalle K || 4,0 ||