Biologia+8+luokka

TÄMÄ SISÄLTÄÄ KURSSIN KESKEISET ASIAT. KUN LUET KOKEESEEN, KATSELE MYÖS KIRJAN KUVAT KUVATEKSTEINEEN. Kappale 1 TÄRKEÄT AVAINSANAT/KÄSITTEET: __Lämpötila__ ja __sademäärä__ vaikuttavat eniten kasvillisuuteen. Suomen lämpötilojen ja sateiden vaikutuksesta Suomessa tyypillisiä ovat havupuut. Havupuut ovat __.__ Ne eivät pudota neulasiaan syksyllä. Lehtipuut ovat __.__ Lehtipuiden lehdet putoavat syksyllä maahan. Kun ilmansaasteet eivät vaikuta, mäntyjen ja kuusien neulaset voivat elää kuusikin vuotta ennen kuin ne varisevat ruskeina maahan. Maahan tippuneista lehdistä ja neulasista syntyy __[|kariketta],__ jota sienet ja bakteerit hajottavat, Suomi kuuluu suurimmaksi osaksi pohjoiseen. Yleisimmät puulajit ovat mänty ja. on yleisin. Koivut ovat pronssitilalla. Aivan lounaisin osa Suomea (Ahvenanmaa, Turku) kuuluvat  on yleinen puu. Pohjoisin Lappi on __tunturikoivuvyöhykkeellä__. Metsän rakentuu kahdesta osasta: metsän elottomasta luonnosta ja elävistä eliöistä. A) el__ottomasta luonnosta__ (vesi, ilma, lämpö, valo, ravinteet, maaperä) B) __eliöyhteisöstä__ (luonnon elävät asiat kuten bakteerit, sienet, kasvit ja eläimet) Puu on __uudistuva luonnonvara__. Kasvaessaan (yhteyttämisessä kappale 6) puut ottavat ilmakehästä hiiltä talteen. Näin metsät toimivat tärkeinä Toisaalta kun puu poltetaan, hiili vapautuu takaisin ilmakehään. Ilmakehässä oleva hiili (hiilidioksidikaasu) on paha, joka aiheuttaa.
 * 1) AINAVIHREÄ
 * 2) KESÄVIHANTA
 * 3) KARIKE
 * 4) HAVUMETSÄVYÖHYKE
 * 5) LEHTIMETSÄVYÖHYKE
 * 6) EKOSYSTEEMI
 * 7) HIILINIELU
 * 8) KASVIHUONEKAASU
 * 9) ILMASTONMUUTOS
 * [|Tunturikoivu]on itse asiassa hieskoivun muoto.

Kappale 2 TÄRKEÄT AVAINSANAT/KÄSITTEET: Kaikki havupuut ovat __tuulipölytteisiä.__ Kun klikkaat [|tätä,] näet kuvan, jossa männyn siitepölyä kelluu järven pinnalla. . [|Kuva männyn hedekukista.] [|Kuvan kuusen emikukasta] kehittyy käpy siemenineen. kypsyy kaksi vuotta. Toisen vuoden kevättalvella kävyn suomut aukeavat ja siemenet putoavat hangelle (lumeen). Koska siemen on "paljaana", havupuita sanotaan __paljassiemenisiksi.__ Mänty on __valokasvi__ eli vaatii paljon valoa kasvaakseen. Metsien männyt ovatkin lähes, koska metsässä on vähän valoa. Vain aivan metsämännyn latvassa on oksia. Puun vihreä latvus toimii puun "keittiönä". Männyn syvä paalujuuri pintaa männyn pystyssä kovassakin tuulessa. Mänty pärjää kuivassakin paikassa syvän juuristonsa ansiosta. Kuusi on __varjokasvi__ eli kuusi taas pärjää vähässäkin valossa. Siksi metsän kuusissa onkin oksat ihan alas asti vihreinä. Kuusen siemenet ovat suosikkiravintoa. __Myrskyssä kuusi kaatuu helposti__, koska kuusen juuret ovat aivan maan pinnassa sammaleen alla. Kuusi suosii kosteita kasvupaikkoja.
 * 1) TUULIPÖLYTTEINEN
 * 2) HEDEKUKKA
 * 3) EMIKUKKA
 * 4) VALOKASVI
 * 5) VARJOKASVI

Nuoren kuusen tai männyn ikä voidaan määrittää elävästä puusta silloin, kun oksat ovat koko rungon matkalla olemassa. Lasket yhteen oksakiehkurat (oksien kiinnittymiskohdat) ja lisäät tähän tulokseen 3-5 vuotta taimettumisaikaa.

Kappale 3 TÄRKEÄT AVAINSANAT/KÄSITTEET: Lehtipuut ovat tärkeitä metsän maanparantajia = pudonneista lehdistä tulee "multaa". Kun syksyllä lehdet putoavat maahan, lehdistä vapautuu ravinteita (typpi, fosfori, kalium) kasvien käyttöön. Vähitellen lehdet katoavat näkymättömiin. Päivän valoisan ajan lyheneminen syksyllä on kasveille merkki talven tulosta. Kasvit alkavat valmistautua (1-2 alla) talven tuloon. 1. Koska vesi jäätyessään laajenee, kasvien pitää poistaa soluistaan vettä. Jäätyvä vesi rikkoisi solut. on tapahtuma, jossa kasvit syksyllä muuttuvat keltaisen ja punaisen värisiksi. Tämä tapahtuu, kun kasvit ottavat lehdistään lehtivihreän pois ennen lehtien putoamista. Lehtivihreä on kasveille arvokasta ja se otetaan talteen. Lepät ovat tuhlaavaisia. Leppien lehdet putoavat vihreinä. Leppä elää s bakteerien kanssa. Nämä bakteerit ottavat ilmasta typpeä ja antavat sitä lepälle. Leppien lehdet ovatkin erinomaista typpilannoitetta maaperän kannalta. __Ravintoketju: tuottaja (haapa) - kuluttaja (majava) - hajottaja (bakteeri)__ __Aine kiertää ravintoketjussa, energia ei. Energiaa tarvitaan Auringosta lisää koko ajan.__ __Siis Auringon valo ja lämpö pitävät elämän käynnissä.__ Kappale 4 Metsien biologiassa metsä jaetaan neljään eri kerrokseen. A) puukerros: kaikki yli 2 metriä korkeat puut B) pensaskerros: kaikki alle 2 metriä korkeat pensaat ja puiden taimet C) kenttäkerros: heinät (metsäkastikka), ruohot (metsätähti) ja (mustikka) D) pohjakerros: sammaleet ja jäkälät Tämä [|kerroksellisuus] on syntynyt, koska kasvit kilpailevat __kasvupaikkatekijöistä:__ __Kenttäkerroksen varjokasvilla__ (metsätähti) lehdet ovat __isoja__ ja sijaitsevat varren __yläosassa.__ Näin niukka valo saadaan talteen. __Kenttäkerroksen valokasvilla__ (variksenmarja) lehdet ovat __pieniä__ ja __vahapintaisia.__ Lehdet ovat valokasvilla lähellä maan pintaa. Lehden rakenne kestää hyvin __kuivuutta.__ Metsän kasvit ovat monivuotisia. Vaikka maan päällä oleva osa lakastuisikin syksyllä, maan alla oleva osa (maavarsi ja juuret) pysyy elossa. Maitikat (kangasmaitikka ja metsämaitikka) ovat Suomen luonnon ainoa yksivuotinen kasvilajit. Maitikoilla vain siemen selviää seuraavaan kesään. Maitikat ovat puoliloisia: ne ottavat sokeria puilta ja varvuilta. Kasvit jaetaan kahteen ryhmään: Kasvit voivat lisääntyä A) __suvullisesti__ ja B) __suvuttomasti__ A) suvulliseen lisääntymiseen kuuluu aina kukka : siemenkasvin kukan rakenne: verholehdet, terälehdet, __heteet + siitepöly,__ __emi+munasolu__ media type="custom" key="28800044" 1.avautunut kukka 2. emin luotti 3. emin vartalo 4.palho 5. kukkapohjus 6.kukkaperä 7. kukkavarsi 8.mesiäiset 9. hede 10. emin sikiäin 11. emin munasolut 12.palho 13. siitepölyhiukkasia 14. ponsi 15. teriö 16. terälehti 17. verholehti.... ..emi = 2+3+10 ja hede=9+12+14 Kasvien kukat huokuttelevat hyönteisiä makealla medellä. Mesi syntyy kukassa olevissa [|mesiäisissä.] Mettä etsiessään nämä hyönteiset kuljettavat kukkien . Tapahtuu __.__ Emissä siitepöly hiukkasen tuma ja emin munasolun tuma yhdistyvät ja tapahtuu __hedelmöitys.__ Munasolusta kehittyy siemen. Emi muuttuu syötäväksi marjaksi. Suvullinen lisääntyminen tuottaa geeneiltään aina erilaisia yksilöitä. Jos siis kasvattaisit hyvän makuisen omenapuun omenan siemenistä omenapuun taimia, omenat eivät olisi ollenkaan samanmakuisia kuin "emopuussa". B) suvuton lisääntyminen tapahtuu ilman kukkia : mansikan rönsyt ja haapojen juurivesat ovat emokasvin __kopioita,__ klooneja. Suvuton lisääntyminen tuottaa siis kopioita. Myös metsän mustikka voi olla yhtä ja samaa mustikkaa kaikkialla metsässä! Itiökasvien, kuten sammalten lisääntyminen on suvutonta. Suvuton lisääntyminen on metsässä varmin tapa tuottaa jälkeläisiä. Kappale 5 Sammaleet ja jäkälät saavat kaiken veden ja ravinteet sateen kautta. Niillä ei ole juuria, joilla maasta saisi vettä. Sammalet ja jäkälät ovat Ne lisääntyvät itiöillä, joita tuuli kuljettaa. Itiöt ovat suvuttoman lisääntymisen tapa. Itiöt kehittyvät itiöpesäkkeissä. Sammalet ovat varjossa viihtyviä __varjokasveja.__ Sammalen osat: varsi, lehdet, itiöpesäke ja juurumahapset Pitkän kuivuuden aikana sammalet menevät syvään lepoon. Jäkälät kuuluvat sienikuntaan. Jäkälät ovat valossa viihtyviä __sekovartisia.__ Niillä ei ole vartta eikä lehtiä eikä juuria. Jäkälä on levän ja sienen yhteistyömuoto, __symbioosi.__ Levä yhteyttää (vesi+valo+hiilidioksidi = sokeri+happi) ja sieni hankkii vettä ja ravinteita. Jäkälät ovat herkkiä ilman epäpuhtauksille. Jos ilma on likaista, jäkälät häviävät. Jäkälät, erityisesti, ovat ilmasaasteiden __indikaattoreita.__ Kappale 6 Solun rakenne on tärkeä asia. Osaat __piirtää solun ja nimetä sen rakenteen__. Tiedät solun rakenneosien tehtävät. 1) tumassa on perintötekijät eli geenit, tumaa myös ohjaa solun toimintoja, kuten solujakautumisen = solusta tulee kaksi uutta samanlaista solua 2) solukalvo ottaa soluun aineita ja myös poistaa niitä: kaikki liikenne soluun ja solusta pois käy solukalvon läpi. 3) solulima valmistaa solun tarvitsemia aineita ja täyttää solua 4 (kloroplastit) 5) solunesterakkulat ovat tyypillisiä vanhoille soluille ja niissä on esim. väriaineita. 6) soluseinä tukee ja suojaa solua: se rakentuu selluloosasta joka köksässä tunnetaan kuituna Keskenään samanlaiset solut muodostavat solukon: A) pintasolukko suojaa B) yhteyttämissolukko jaa-a...yhteyttää C) perussolukko antaa tukea D) johtosolukon johtojänteet kuljettavat vettä ja ravinteita E) kasvusolukko kasvattaa pituutta media type="custom" key="28800474" Kuvassa irroitetaan männyn kaarnan alla olevaa nilaa, josta tehtiin pettuleipää nälkävuosina 1866-1867. Tuolloin suomalaisia kuoli tuhansittain nälkään. Sahauskohdasta, josta laskisit vuosirenkaita, kulkee vettä ja ravinteita. "Sydänpuu" näkyy tumman ruskeana. Vesi nousee puun latvaan juuripaineen ja haihtumisimun voimasta. Kasvin läpi kulkee miljoonittain ohuita "vesilankoja". media type="custom" key="28802940" media type="custom" key="28803068" **Kasvit kilpailevat kasvupaikkatekijöistä.** – **Jos maaperässä on kalkkia, paikalla kasvaa kalkinsuosijoita kuten kämmeköitä.** – **Kuusi kertoo, että maaperä on moreenia.** __**Metsätyyppiä ei koskaan tunnisteta puista.**__ **Kuivilla hiekka- ja mailla, kuten harjuilla.** – **Kanerva,[| variksenmarja]** – **Mänty saa syvälle ulottuvalla juuristolla vettä.** __**B)Tuore kangasmetsä**__ **Maaperä on** – **Mustikka, oravanmarja, metsätähti, [|vanamo]** **Maaperä on multaa. Multaa muodostuu lehtipuiden lehdistä hajottajien toimesta.** – **[|Sanikkaisia], sini- ja valkovuokot, [|metsäkurjenpolvi]** – **Lehtoja on vähän luonnontilaisina jäljellä.** **Kappale 9** Kasvit valmistautuvat talveen ajoissa. Kasvit ”tietävät” talven koittavan, kun syksyllä päivän valoisa aika lyhenee ja pimeä aika pitenee päivä päivältä. Lehtivihreä siirtyy puiden lehdistä nilaan talven ajaksi. Puiden lehtiin tulee ruskaväritys. Kasvisoluissa solulimaa väkevöidään, että solut eivät jäädy pakkasessa rikki. Ruohovartiset kasvit (kuten metsätähti, kielo) talvehtivat maavarren avulla. Maitikat yksivuotisina talvehtivat siemenien avulla. Havupuiden neulasia suojaa vahapinta. Vaha estää veden haihtumista neulasesta ulos. on pimeää, kylmää ja nälkäistä aikaa eläimille. – Valoisaa aikaa jopa vain 5-6 tuntia ja pakkasta voi olla -30 astetta. Tasalämpöisten eläinten (linnut, nisäkkäät) __ruumiinlämmön ylläpito__ kuluttaa paljon ravintoa (energiaa). Lisäksi __liikkuminen__ kuluttaa energiaa. Keinoja selviytyä talvesta: 1.Osa linnuista talveksi etelään. 2.Tiaiset kokoontuvat sekaparviin. – Sekaparvessa on esimerkiksi, ja – Sekaparvessa linnut ovat samassa kuusessa etsien ravintoa eri osista puuta – Puolustautuminen helpottuu, koska silmäpareja on monta – Ravinnon löytyminen on helpompaa 3.Talvivarastot (oravat, myyrät) 4.Talvipesä (orava) – Pikkulinnut hakeutuvat pönttöjen suojaan. Pönttöjä kannattaisikin laittaa syksyllä linnuille. 5.Talviturkki – Suojaväri (jänis, kärppä, lumikko) – Paksumpi kuin kesäversio 6.Lumen alla suojassa pakkasta piilossa (myyrät, hiiret, päästäiset) Kieppi (kanalinnut: [|metso], [|teeri], [|pyy], [|riekko,] [|kiiruna], jänis) – Kiepissä lumi antaa suojaa kylmältä. 7. Hakeutuminen ihmisten suojiin. Äärimmäiset talvehtimistavat: A)Kylmänhorros <span style="font-family: 'Arial',sans-serif;">– Muistuttaa eniten kuolemaa. <span style="font-family: 'Arial',sans-serif;">– Selkärangattomat, sammakkoeläimet, käärmeet <span style="font-family: 'Arial',sans-serif;">– eläimen lämpötila jopa pakkasen puolella, ei hengitä B)Talvihorros <span style="font-family: 'Arial',sans-serif;">– Siili, lepakot <span style="font-family: 'Arial',sans-serif;">– ruumiinlämpö noin +2 astetta, hengitys hidasta C)[|Talviuni] <span style="font-family: 'Arial',sans-serif;">– Karhut, [|mäyrät], [|supikoirat] <span style="font-family: 'Arial',sans-serif;">– muistuttaa paljon normaalia unta Kappale 10 Viimeisen jääkauden aikaisen mannerjään sulamisen jälkeen eläimiä alkoi siirtyä nykyisen Suomen alueelle. Pohjoisesta peräisin ovat ja  Itäistä perua ovat hirvet. Eteläisiä eli eurooppalaisia lajeja ovat siili, villisika ja Hirvieläimet eivät kilpaile keskenään olemassaolostaan, koska niillä on erilaiset ekologiset lokerot.  eli valkohäntäkauris on kotoisin Pohjois-Amerikasta. __Tulokaslajit__ ovat olleet Suomessa joitakin vuosikymmeniä. Kappale 11 Pikkunisäkkäillä tarkoitetaan, ja . Pienpetoja ovat esimerkiksi  ja Hiiret ja myyrät kuuluvat ravinnon perusteellä [|jyrsijöihin]. Vahvat etuhampaat ovat tehokas työkalu ravinnon pilkkomiseen. Päästäiset ovat hyönteissyöjiä. Runsaita pikkunisäkäs vuosia on noin neljän vuoden välein. Syitä [|yksilömäärien lisääntymiseen] ovat ravinnon paljous, elintilaa on paljon, petoja ja sairauksia on vähän. Poikasia syntyy paljon ja kuolleisuus on pientä. Kun yksilöitä on alueella liian paljon esimerkiksi saatavilla olevaan ravintoon nähden, populaation koko pienenee. Alueen[| kantokyky] ylittyy ja yksilömäärä romahtaa. Kilpailu ravinnosta kasvaa eikä ravintoa riitä kaikille. Myös pedot yksilöitä. Syyt populaation pienenemiseen ovat siis ravinnon ja elintilan puute, saalistus, sairaudet ja loiset leviävät helposti, kun yksilöitä paljon. Pienpetojen määrä kasvaa hyvän myyrävuoden (myyriä on paljon) jälkeen. Kun lumikolla on ravintoa hyvin, poikasia syntyy. Luonnossa petoja on vähemmän kuin saaliseläimiä. Myyrät aiheuttavat vahinkoja puutarhoissa ja metsätaimikoissa. Tuhoja voi pienentää tehokkasti laittamalla metsään pönttöjä esimerkiksi [|helmipöllölle] tai [|hiiripöllölle].[| Varpuspöllö] on myös terhakka peli myyrien ja hiirien hävittämisessä. Kappale 12 Pöllöt ja haukat ovat petolintuina ravintoketjun huipulla. [|Varpuspöllö] on punatulkun kokoluokkaa. [|Helmipöllö], helmari, on rastaan kokoinen pöllö. Petolintujen ominaisuuksiin kuuluvat hyvä näkö ja kuulo, hyvä lentotaito sekä raatelukynnet ja jalat. Pöllöt ovat yön saalistajia, joten äänetön lento ja erittäin tarkka kuulo ovat avuksi. Pimeydessä tarkka kuulo on näköä parempi ominaisuus. Pöllöt paikantavat äänen päätä kääntämällä. Koska pöllöt ja haukat saalistavat eri aikaan, kilpailua ei synny ravinnosta. Pöllöjen elämä riippuu pikkunisäkkäistä. Kun myyriä ja hiiriä riittää, pöllöt pesivät. Jos saalista on niukasti, pöllöt eivät pesi. Pöllöjen ravintoa selvitetään oksennuspalloista. Pöllö nielee saalinsa kokonaisena ja oksentaa luut ja karvat pois. Laittamalla pöllöille pönttöjä pesimisen avuksi, voidaan tehokkasti vähentää tuhoja aiheuttavien hiirien ja myyrien määrää.
 * 1) RAVINNE
 * 2) RUSKA
 * 3) SYMBIOOSI
 * 4) RAVINTOKETJU
 * 5) ENERGIA
 * mustikka - > metsämyyrä -> viirupöllö -> bakteerit
 * bakteerien jälkeen aine esim. kalsium palaa jälleen kasveihin maaperän kautta, energia siirtyy takaisin avaruuteen metsämyyrästä alkaen hengityksen ja lämmön kautta...
 * valo, vesi, lämpö, ravinteet, maaperän[| pH]
 * 1. itiökasveihin 2. siemenkasveihin
 * [|Itiökasveissa] ei ole koskaan siis kukkia, vaan itiöpesäkkeitä.
 * vesi+hiilidioksisi+valo=sokeri+happi
 * kasvit eli tuottajat sitovat Auringon valon energiaa (E) sokeriin.
 * [|Puuosa] kuljettaa vettä ja[| nila]sokeria.
 * [|Jälsi] kasvattaa paksuutta.
 * Kappale 7**
 * Sienikuntaan kuuluvat sienet ovat toisenvaraisia, koska sienet eivät voi yhteyttää. Sienten täytyy saada ravinto toisista eliöistå.**
 * Sienien tehtävät metsissä:**
 * A) __symbioosisienet__ tekevät yhteistyötä puiden kanssa: puut saavat näin vettä ja ravinteita ja sieni saa sokeria.**
 * Puun juuri ja sienirihmasto muodostavat [|sienijuuren.]**
 * Sienijuuressa sienirihmastoa on puun juuren päällä hentona nukkana. Vaihtokauppa käy sienijuurta pitkin.**
 * Lakkisienen rakenne:**
 * **itiöemä on sienen maan päällä näkyvä osa**
 * **lakki tuottaa itiöitä**
 * **jalka: tuppi ja rengas**
 * **sienirihmasto**
 * B) __lahottajasienet__ lahottavat puuta. Kanto tai maahan kaatunut puu pehmenee. Näin puussa olevat ravinteet palaavat taas kasvien käyttöön.Kuvan sienet tekevät kannosta selvää jälkeä.**
 * C) __loissienet__ (käävät, tuulenpesäsieni) elävät puun kustannuksella vahingoittaen puuta.**
 * Kappale 8**
 * Sanasto:**
 * __Varpu:__ matala puuvartinen kasvi kuten mustikka tai puolukka.**
 * __Ruoho:__ ruohovartinen kasvi, kuten valkovuokko, oravanmarja tai ketunleipä.**
 * Kasvupaikkatekijöiden vaihtelu vaikuttaa kasvillisuuteen.**
 * **Valo**
 * **Lämpötila**
 * **Maaperän kosteus**
 * [|**Ravinteet**]
 * [|**Happamuus**]
 * Kullakin alueella kasvaa siis sinne parhaiten sopeutuneet kasvit.**
 * Kasvit paljastavat kasvupaikan ominaisuudet.**
 * Määritys tapahtuu __pohja- ja kenttäkerroksen__ kasvillisuuden perusteella.** __**A)Kuiva kangasmetsä**__
 * Jäkäliä on paljon. Jäkälät saavat veden ja ravinteet sadevedestä.**
 * Pienilehtisiä (valokasveja) varpuja kenttäkerroksessa:**
 * Ruohoja ja pensaita on vähän.**
 * Yleisin puu on mänty.**
 * **Männyn syvä paalujuuri pitää männyn pystyssä kovassakin tuulessa.**
 * Sammalet yleisiä pohjakerroksessa.**
 * Varpuja ja isolehtisiä (varjokasveja) ruohovartisia kasveja:**
 * Yleisin puulaji on kuusi.** __**C)Lehto**__
 * Pohjakerros puuttuu lähes kokonaan, sammalista [|lehväsammalta] tavataan.**
 * Ruohovartisia kasveja runsaasti kenttäkerroksessa:**
 * Lehtipuustoa runsaasti, lehtomaisilla kankailla myös kuusi on yleinen.**
 * Koska maaperä on peräti multaa, lehtometsät on raivattu pelloiksi.**
 * Lämpö syntyy soluhengityksessä: sokeri + happi -> lämpöenergiaa + hiilidoksidi + vesi
 * oksista, rungosta, latvuksesta
 * Pönttö antaa suojaa kylmää tuulta vastaan.
 * Lintulaudat auttavat lintuja talvehtimisessa.
 * Hiiret hakeutuvat rakennuksiin.
 * Hirvieläimet ovat kasvinsyöjiä eli laiduntajia.
 * Osa on vaeltanut tänne, osa on ihmisen tänne siirtämiä.
 * Tulokaslajit voivat olla alkuperäisille lajeille haitallisia.
 * Amerikkalainen[| minkki]hävitti [|vesikon] Suomen luonnosta. Molemmat kilpailivat samasta ekologisesta lokerosta.
 * Koska pöllöjen silmät katsovat samaan suuntaan, pöllöjen syvyysnäkö on hyvä. Haukoilla taas näkökenttä on laajempi, kun silmät ovat pään sivulla.