Metsat+ja+suot

Suomi on pinta-alaan suhteutettuna Euroopan metsäisin maa. Suomen pinta-alasta metsää on noin 75 %.

Pohjoisen [|havumetsävyöhykkeen (taiga)] yleisin puu on Suomessa mänty, sitten tulee kuusi ja kolmantena koivut. Lounaisin Suomi kuuluu tammivoittoiseen [|lehtimetsävyöhykkeeseen] ja Lapin pohjoisosissa puuna on tunturikoivu [|tundraa]vasten. Tunturikoivu on itse asiassa hieskoivun muoto. media type="custom" key="26603128"

Yhdessä havu- ja lehtipuut muodostavat sekametsiä.

Sienillä on tärkeä tehtävä metsien kasvussa. [|Sienijuuren]avulla puut saavat tehokkasti vettä ja ravinteita. Samalla sieni saa sokeria puulta. Tämä yhteistyö hyödyttää molempia ja kyseessä on siis symbioosi.

Puut kasvavat vuodesta noin kaksi kuukautta, toukokuusta heinäkuun puoliväliin. Alkukesällä syntyy vaalea vuosirengas ja loppukesällä tumma, kapea vuosirengas. Tämän paksuuskasvun aikaansaa jälsi. Paksuuskasvua tapahtuu puun rungossa, oksissa ja juurissa. Pituuskasvu syntyy oksien kärkisilmuissa ja juurien kärjissä. media type="custom" key="26602156" Koska Suomessa on metsää runsaasti, Suomet metsissä kasvaa tuon parin kuukauden aikana uutta puuta noin 25 ison männyn verran joka sekunti.

Kuivien hiekka- ja soramaiden metsätyyppinä on [|kuiva kangasmetsä]: pohjakerroksessa on jäkäliä, kenttäkerroksessa varpuina kanervaa ja puolukkaa. Koska männyllä on syvälle ulottuva paalujuuri, mänty pärjää kuivillakin mailla. Hiekkaa....

media type="custom" key="26603152" Moreenimailla metsätyyppinä on [|tuore kangasmetsä]: pohjakerroksessa on reilusti sammalia, kenttäkerroksessa paljon mustikkaa. Näillä kosteilla mailla yleisin puulaji onkin kuusi, joka pintajuuristollaan kerää vettä aivan pintamaasta. Moreenia.... media type="custom" key="26603162"

 Lehto on maaperältään multaa. Lehtomailla on runsaasti ravinteita ja kasvillisuus onkin rehevää. Pohjakerros puuttuu lähes kokonaan, kenttäkerroksessa on usein itiökasveina saniaisia. Lehtipuut ovat yleisiä, mutta kuusiakin kasvaa. Kotkansiivet viihtyvät lehdossa.... <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">media type="custom" key="26603172"

<span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">Luonnontilaisia lehtoalueita on nykyään vähän jäljellä, koska lehdot raivattiin aikoinaan pelloiksi.

<span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">Kostea ja viileä ilmasto, tasainen maasto ja tiivis maaperä edistävät soistumista. Usein rahkasammal käynnistää soistumisen.

<span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">Suo on suokasveja kasvava ja turvetta muodostava eliöyhteisö. __Turvetta muodostuu suolle joka vuosi 1 mm (millimetri) paksuudelta. Siis yhden metrin paksuinen turvekerros muodostuu tuhannen vuoden aikana.__ Nykyisin suot ovat tärkeitä[| hiilinieluja]metsien kanssa. Hiilinielut sitovat ilmakehästä hiiltä pois.

<span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">Suot luokitellaan pinnanmuotojen mukaan:

<span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">A) koho- eli [|keidassoihin] (Etelä-Suomi) <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">Kuvassa keidassuolla on nevaa (puuton kohta) ja rämettä mäntyineen... <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">media type="custom" key="26603196" <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">B) [|aapasoihin] (Pohjanmaa, Lappi) <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">Kuvassa aapasuon keskellä on nevaa, reunoilla rämettä... <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">media type="custom" key="26603184" <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">C) [|palsasoihin] (pohjoisin Lappi) <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">Palsat ovat möykkyjä tai kumpareita... media type="custom" key="26603210"

<span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">[|Suot luokitellaan] [|kasvillisuuden] mukaan:

<span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">1) rämeisiin <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">2) korpiin <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">3) nevoihin <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">4) lettoihin <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">5) luhtasoihin <span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">6) lähteiköihin

<span style="color: #e21cd1; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 150%;">Suot muodostavat suoyhdistymiä. Esimerkiksi samalla kohosuolla voi olla rämettä, korpea ja nevaa.