Järvet

Suomessa on tuhansia [|järviä]. Suomen suurin järvi on [|Suur-Saimaa], suurimmat selkävedet ovat kuitenkin [|Oulujärvellä.] Osa maamme järvistä on meteoriittikraatereita, kuten [|Lappajärvi] Etelä-Pohjanmaalla. Syitä järvien runsauteen on useita: 1. Tasainen maasto (korkokuva) hidastaa veden virtailua. 2. Ehjä kallioperä pidättää vettä. 3. Tiivis maaperä pidättää vettä, erityisesti savi. 4. Maanjäristyksissä ruhjoutuneet kallioperän alueet, murroslaaksot, jotka mannerjää tyhjensi irtaimista kivistä....syntyi siis altaita. Näiden järvien pituusakseli onkin mannerjään liikkeen suuntainen. 5. Viileä, kostea väli-ilmasto: vettä sataa ja haihtuu hitaasti takaisin taivaalle.

Suomalaiset järvet ovat yleistäen matalia ja vesimäärältään pieniä, joten ne pilaantuvat / saastuvat helposti. Rannat syvenevät hitaasti ja keskisyvyys on vain 7 metriä. Vesi on usein sameaa tai humusaineiden ruskeaksi värjäämää. Ruskea väri tulee metsäojista ja suo-ojista, kun metsiä ja soita ojitetaan. Latvavesillä vedenjakaja-alueilla järvien vesi on kirkasta, koska humusaineet eivät nouse vastavirtaan.

__Rehevissä eli [|eutrofisissa] järvissä__ on paljon vesikasveja. Syynä on usein __ravinteet__ (etenkin fosfori (P) ja typpi (N), jotka tulevat yleensä maataloudesta ojia pitkin. Myös haja-asutus kuten kesämökit aiheuttavat ravinnekuormitusta. Taajamien (kaupungit) jätevedet saadaan näistä ravinteista puhdistettua kohtuullisen hyvin. Jätevesien mukana järviin päätyy kuitenkin vuosittain paljon lääkeaineita, kuten ehkäisylääkkeitä ja kofeiinia. Näitä saamme sitten ravinnosta esimerkiksi kalaa syödessämme. Ehkäisylääkkeiden jäämät haittaavat lisäksi vesien eliöiden lisääntymistä. __Niukkaravinteisissa eli__ [|oligotrofisissa] järvissä on niukasti kasvillisuutta ja vesi on usein kirkasta.

Vesi on ilmaa tiheämpää. Vesi siis vastustaa liikkumista enemmän kuin ilma. Vesien eläimet ovatkin usein virtaviivaisia.

media type="youtube" key="QK-oIY4GDU0" height="377" width="504" align="center"

__Veden tiheys vaihtelee 1) lämpötilan ja 2) suolapitoisuuden mukaan__. Vesi on tiheintä +4 asteen lämpötilassa. Siksi järven pohjan alusvesi on ympäri vuoden tätä lämpötilaa. Mitä enemmän vedessä on liuennutta suolaa, sen tiheämpää se on.

Happea veteen liukenee ilmakehästä ja kasveista. Mitä kylmempää vesi on, sitä enemmän veteen liukenee happea. Koskissa on runsaasti kouhujen ansiosta happea. Lohet viihtyvätkin virtaavissa vesissä. Hiilidioksidia liukenee veteen ilmakehästä ja eläinten hengityksestä sekä hajottajien (bakteerit) toiminnasta. Järven vuodenajat: A) Kesällä järven vesi on __kerrostunutta__. Pinnalla on lämpimin __päällysvesi__, esim. + 22 astetta. Parin- kolmen metrin syvyydessä on viileä __harppauskerros__, noin +15 astetta.  Pohjalla on kylmin __alusvesi__, + 4 astetta.  B) Syksyllä vesi jäähtyy. Lopulta päällysvesikin on +4 asteista. Tällöin tuulet ja aallokko sekoittavat vedet pohjaa myöten. Pohjasta nousee ravinteita (typpi, fosfori) pintaan ja levät lisääntyvät. Järvi "__kukkii".__ Pinnalta siirtyy happipitoista vettä pohjalle. Tätä kutsutaan __täyskierroksi__. C) Talvella jääkansi estää hapen liukenemisen veteen. Happea kuluu kuitenkin eläinten hengitykseen ja hajoittajien toimintaan. Hapen puute voi aiheuttaa happikadon kalakuolemineen. Koska vesi on kylmää ( jään alla noin +1...pohjalla noin +4), kasvit eivät voi yhteyttää. Jään alla vielä lisäksi pimeää. Vesikasvit sinnittelevät talven yli joko siemenien tai maavarren tai lehtiruusukkeen avulla. D) Keväällä toistuu syksyn tilanne. Levät ja eläinplankton lisääntyvät jälleen __päällysvedessä,__ joten kalanpoikasilla on paljon ravintoa. __Ravinto (hillomunkki) sisältää sekä ainetta että energiaa. Ravinteessa (puhdas vesi) on pelkkää ainetta ilman energiaa__.

Joet yhdistävät järviä toisiinsa tai järviä mereen. Mitä suurempi on korkeusero joen latvan ja __suiston__ välillä, sitä nopeammin vesi virtaa. Virtauksen kulutus on joessa suurinta ulkokaarteessa. Ulkokaarteesta irronnut aines kerääntyy helposti sisäkaarteisiin särkiksi. Joki työskentelee näin ja alkaa samalla kulutustyön vuoksi mutkitella eli meanderoida. Pääuomasta sivuun jäävät mutkat muodostavat [|makkarajärviä].

Joet ovat olleet tärkeitä kulkuväyliä. Pohjanmaan __joenvarsiasutus__ on tästä esimerkki. Nykyisin monet joet ovat valjastettu sähköntuotantoon. Tämän seurauksena joen alkuperäinen eliölajisto on muuttunut. Vaelluskalat eivät juuri pääse pääse ohittamaan voimalaitosten patoja edes [|kalaportaita] pitkin. Lisäksi säännösteltyjen jokien ja järvien veden korkeusvaihtelut haittaavat varsinkin kokosukeltajien pesintää. Myös talvella jää rikkoutuu, kun veden pinta laskee jään alla. Tämä haittaa talvista virkistyskäyttöä.

__Pohjavesi__ on arvokas luonnonvara, joka muodostuu sateesta. Pohjavesi on maaperässä/kallioperän halkeamissa olevaa vettä. Myös pohjavesi virtaa kohti merta. Lähteissä pohjavesi purkautuu maan pinnalle. Usein vesihanasta tulee pohjavettä, mutta ainakin Helsingissä talousvesi tulee tunnelia pitkin Päijänteestä ja Oulun talousvesi on peräisin Oulujoesta.