Plankton

Vesien ravintoketjut alkavat planktoneliöistä. Plankton elää __päällysvedessä__ aivan pinnan tuntumassa. Planktoniin kuuluvat levät eli __kasviplankton__ ja sitten __eläinplankton.__ Ilman planktonia ei olisi kuhafilettä eikä kalapuikkoja eikä hummereitä eikä rapujuhlia eikä kalakeittoa. Toisaalta tätä ravintoketjua pitkin järviin ja mereen päätyneet aineet kuten lääkeaineiden jäämät jätevesissä palaavat takaisin ihmisiin. Plankton on erityisesti kalojen poikasille ja vesien selkärangattomille tärkeää ravintoa.

Planktonin tutkimiseen tarvitaan mikroskooppi, koska plankton on __mikroskooppisen__ pientä elämää. Kasviplankton tuottaa valtaosan maapallon ilmakehän hapesta. Meret ovat siis maapallon todellinen "keuhko tai keuhkot." Meriä tulee siis suojella. Meriin myös liukenee ilmakehästä hiilidioksidia. Meret toimivat näin tärkeinä hiilinieluina. Hiilidioksidi muodostaa veden kanssa hiilihappoa. Monin paikoin meret ovat kaatopaikkoja. Meriin upotetaan ja kaadetaan yhdyskuntajätteitä, aseita, laivojen jätevesiä... Merilintujen, nisäkkäiden ja muiden eliöiden mahat täyttyvät jätemuovista. Eläimet erehtyvät syömään muovinkappaleita ja muovipellettejä planktonina. Kaikki muovi muuten mitä ikinä on tehty on olemassa vaikka merissä, jos muovia ei ole erikseen polttamalla hävitetty. Muovi ei maadu eikä mätäne eikä lahoa. Muovi on ikuista, muovi haurastuessaan murtuu pienemmiksi osasiksi. Tyynen valtameren muovijätelautta on noin neljä kertaa Suomen valtion kokoinen lautta jätettä. Lautan paksuus on paikoin 27 metriä. Meressä on paikoteillen muovia 6 kertaa enemmän kuin planktonia.

media type="youtube" key="FTurihxSTnI" height="408" width="546" align="center" media type="youtube" key="IbGDNpRTKxg" height="315" width="560" align="center" Plankton jaetaan siis kahteen ryhmään:

1. Kasviplankton: viherleviä, piileviä, panssarileviä...nämä ovat kasveja ja tarvitsevat valoa yhteyttämiseen eli fotosynteesiin. Levät pysyvät valoisassa päällysvedessä muotonsa avulla, ilmakuplien tai rasvapitoisten yhdisteiden avulla. Nämä helpottavat leviä "kellumisessa". 2. Eläinplankton: vesikirput, rataseläimet, hankajalkaiset...nämä pysyttelevät pinnan tuntumassa liikuttamalla raajoja, tuntosarvia ja ripsiä.
 * Sinilevät ovat oikeasti bakteereita eivätkä siis leviä lainkaan. Osa sinilevistä on myrkyllisiä, joten kaikkia pidetään myrkyllisinä. Sinilevien massaesiintyminen värjää järven pinnan vihertäväksi. Vettä ei voi tuolloin käyttää uimiseen eikä käytännössä mihinkään.