Maantiedon+kurssi+8F+Eurooppa

Tästä löytyvät kappaleisiin liittyvät muistiinpanot. Seuraa läksyjä Wilmasta. Kappale 1. Maanosia ovat Etelämanner (Antarktis), Afrikka, Aasia, Pohjois- ja Etelä-Amerikka, Australia ja Oseania sekä Eurooppa. Kun puhutaan, niin laatat kuten Afrikan laatta jatkuu merenpohjassa. Maantiedon kurssi keskittyy näistä viimeiseen eli Eurooppaan. Maantieteessä on tapana rajata tutkimusalue. Siksi sinun tulee tietää missä Eurooppaa on ja missä Eurooppa loppuu. Oheiseen kuvaan Eurooppa on esitetty vihreällä värillä. media type="custom" key="29535737" Paikannimistä tulee tietää meret, salmet, suurimmat saaret, joet, niemimaat ja vuoristot. Myös Euroopan valtiot tulee tietää. [|Harjoittele valtioita tästä...vaikka italiaksi :)] Euooppa sijoittuu **pääosin [|lauhkealle lämpövyöhykkeelle]**. Ilmastoja ovat **__meri-ilmasto valtamerien rannikoilla, väli-ilmasto ja Euroopan itäosissa mannerilmasto. Välimeren alueella nautitaan välimeren ilmastosta.__** Ihmisen kannalta suotuisten olojen vuoksi Euroopassa on paljon asukkaista, noin 700 miljoonaa. Australia on kutakuinkin Euroopan kokoinen ja siellä asukkaita on vain noin 22 miljoonaa !. [|Tästä pääsee opettelemaan EU-valtioita.] Kappale 2 Laattojen **törmäysliike** aikaansaa [|maanjäristyksiä], tulivuoria, [|tsunameja] ja **poimuvuoristoja: Skandit, Alpit, Himalaja, Andit, Kalliovuoret.** Laattojen **erkanemisliikettä** tapahtuu valtamerien pohjassa. Näillä alueilla muodostuu uutta merenpohjaa ja merenalaisia tulivuoria. Nopea liike voi aiheuttaa tsunamin. [|Erkanemiskohta näkyvissä Islannissa: tien toisella puolen Eurooppa ja toisella puolen Pohjois-Amerikka.] Laattojen **sivuamislike** aikaansaa maanjäristyksiä. Kaliforniassa on sivuttaisliikkeestä tunnetuin esimerkki. Maanjäristysten yhteydessä kallioperän osat voivat liikkua ylös- ja alaspäin. [|Tästä tuoreimpiin maanjäristyksiin.] [|Ja tästä voimakkuusasteikkoon (magnitudi).] [|Treenaa Euroopan vuoristoja tästä.] Rapautumisessa kallion halkeamaan j[|äätyvä vesi rikkoo kalliota] tai kallion pinnan lämpeneminen päivällä ja jäähtyminen yöllä rikkoo kalliota tai hapan vesi kuluttaa emäksistä kallion kiviainesta. Vanha vuoristo on matala ja pyöreähkö huipuiltaan kuten Lapin tunturit (kuvassa Yllästunturi). media type="custom" key="29542311" [|Tulivuoret] sijaitsevat laattojen sauma-alueilla sekä maalla että merten pohjassa. Magma=maan uumenissa piilossa olevaa sulaa 1300 asteista kiviainesta. Laava=[|maan pinnalla näkyvissä olevaa 1300 asteista kiviainesta.] Tulivuorten sula kiviaines, laava, on peräisin Maan vaipasta. Tulivuoren magmasäiliö on tulivuoren alla. Tästä laavavarastosta on tulivuoren ulkopuolelle. Purkauskohta on [|kraateri]. Kraaterista purkautuu laavan ohella kivijauhoa (tuhkaa), kiviä ja kaasuja kilometrien korkeuteen. . Jos tulivuoren huipulla on jäätiköitä, sulava jää voi aiheuttaa [|mutavyöryjä]. Jäykkä ja tahmea laava tekee tulivuoresta korkean [|kerrostulivuoren (Etna, Italia)]. Kerrostulivuoressa ( on . Notkea ja vellimäinen laava aikaansaa matalan. Myös jättimäisiä tunnetaan. Tunnetuin [|supertulivuori] on [|Yellowstonen]kansallispuistossa Yhdysvalloissa ja lähin Suomesta katsoen Italiassa [|Napolin] edustalla Välimeren pohjassa. Kappale 3 __Maantieteessä korkeudet mitataan AINA merenpinnasta__. Merenpinta on 0 (nolla) metriä korkealla. Alpit, Pyreneet, Skandit ja Karpaatit ovat nuoria **poimuvuoristoja**. Ne ovat syntyneet laattojen törmäyksessä kevyemmästä laatasta. Silloin Maan kuori on taipuillut. Alpit kohoavat edelleen koska  puskee Välimeren alla  alapuolelle. "ohenee" kun kiivetään vuoren rinnettä ylöspäin. Oheneminen tarkoittaa sitä, että ilmassa olevien kaasumolekyylien määrä vähenee. Maan vetovoima vähenee sitä mukaa kun kiivetään ylöspäin. Koska ilma on "ohutta" 10 kilometrissä, lentokoneet voivat lentää siellä nopeampaa kuin matalalla lähempänä merenpinnan tasoa. Toisaalta korkealla lentävissä lentokoneissa pitää olla paineistettu matkustustila, että ihmiset voivat hengittää ilman l[|isähappea]. Lämpö on itse asiassa **molekyylien** liikettä. Kun liikkuvia. Siksi vuoren juurella voi kasvaa trooppista sademetsää ja huipulla on jäätiköitä. Lämpötila vaikuttaa kasvillisuuteen. Siksi kasvillisuus vaihtelee vuoren rinteellä. Lauhkealla vyöhykkeellä (suurin osa Eurooppaa) vuorien välisten laaksojen pohjalla kasvaa [|lehtipuumetsiä.] Ylöspäin kiivettäessä kasvillisuus muuttuu[| havumetsäksi], sitten [|pajupusikoksi], sitten niityiksi (niinkuin heinäpeltoa) ja lopulta [|vuoristokasvillisuudeksi] (sammalia, jäkäliä, varpuja). Vuoristoissa saattaa talvella tapahtua [|lumivyöryjä]. Edellisessä linkissä lumivyöry aikaansaatiin räjähdyspanoksella. Hallitulla vyöryllä voidaan estää vahinkoja. Kun lumeen tulee erilaisen lumen kerroksia (kovaa ja pehmeää) niin tärinä (laskettelijan sukset) tai kova ääni (ääni on molekyylien liikettä) voi saada lumimassa liikkeelle. Tällöin lunta vyöryy tuhansia kiloja suurella nopeudella alas. [|Ilmastonmuutos on sulattanut monia jäätiköitä.] Talven lyheneminen vuoristoissa vaikuttaa tietenkin luontoon mutta myös ihmisten toimintaan vaikeuttaen monien laskettelupaikkojen toimintaa esimerkiksi Alpeilla. Vesisateiden lisääntyminen synnyttää alangoilla[| tulvia]. [|Tästä pääsee opettelemaan Euroopan valtioita.] Kappale 4 Maaperä ja kallioperä kuluvat veden, jään, tuulen ja rapautumisen vuoksi. Korkeista vuorista tulee hitaasti tasaista maastoa. Luolan katosta tippuva sadevesi kasvattaa jääpuikkoja muistuttavia kalkkikivisiä [|tippukiviä] (stalactite). Luolan lattiasta kohoaa myös tippukiviä (stalacmite). Ilmansaasteet kuten rikkidioksidi ja [|typpidioksidi] (peräisin liikenteen, asutuksen ja teollisuuden polttoaineista) muuttavat sateen happosateeksi. Monet marmorista ja kalkkikivestä tehdyt ja  ovat vahingoittuneet happosateiden vuoksi. Vuoristoissa ja ylängöillä joet virtaavat vuolaasti. Jokiuomasta tulee näin **[|V-laakso].** Alangoilla joet mutkittelevat. Joen ulkokurvin ranta kuluu ja maaperää (hiekkaa) kulkeutuu seuraavaan sisäkaarteeseen [|matalaksi kohdaksi]**[|särkäksi].** [|Grand Canyon] on veden kuluttama kanjoni, paikoin kaksi kilometriä syvä. Valtamerien rannikoilla aallokko rikkoo kalkkikivikallioita [|**törmärannoiksi**]. Näin meri "syö" rantojaan ja maa-ala pienenee. Vertaa [|tätä] [|tähän]. Mitä yhteistä? Jäätiköt virratessaan vuoren rinnettä alas (10-50 metriä vuorokaudessa) kuluttavat maastoa **.** U-laaksoja ja V-laaksoja näkee vuoristoisilla seuduilla. Kun kallioperä on rikkoutunut kiviksi ja kivet hiekaksi niin tuuli voi kasata hiekkaa **dyyneiksi**. [|Dyynien]leviäminen aiheuttaa aavikoitumista. hävittää kasvillisuutta ja edistää aavikoitumista. Karja syö kasvillisuuden, joka suojaisi maaperää kulumiselta. Myös [|ilmastonmuutos] lisää aavikoitumista [|sateiden vähenemisen] [|kautta]. [|Hiekkamyrskyissä] kulkeutuu tonneittan maa-aineksia. [|Osaatko vielä englanniksi?]Ennätys on 30,8 sekuntia! Kappale 5 Maapallon pinnasta meriveden peitossa on 70 %. Meriveden osuus maapallon koko vesimäärästä on noin 97 %. Loput 3 % on siis suolatonta eli makeaa vettä. Meriveden suolapitoisuus on 3,5 %. Tämä tarkoittaa sitä, että litrasta merivettä jää veden haihtumisen jälkeen jäljelle 3,5 grammaa suolaa, NaCl. Meriveden suola on aikojen kuluessa siirtynyt jokien kautta maa- ja kallioperästä mereen. Meren suolapitoisuuteen vaikuttaa jokien tuoma makea vesi ja veden haihtuminen merestä. Itämereen tulee moiien jokien mukana paljon makeaa vettä. Itämeren vesi onkin vähäsuolaista (0,1.....1%) [|murtovettä]. Tanskan salmien mataluuden vuoksi Pohjanmeren vettä siirtyy huonosti Itämeren puolelle. Salmen kautta valtamereen yhteydessä oleva meri on sisämeri kuten Itämeri. Kuun vetovoima vaikuttaa merien veteen. Kuu kiertää Maata. Kuu vetää merivettä puoleensa. Nousuvesi on Kuun puolella ja vastakkaisella puolella maapalloa. Muualla merialueilla on laskuvesi. [|Meriveden pinta vaihtelee jopa 12 metriä vuoroveden tahdissa.] Meristä Auringon avulla ilmakehään. Pilvet siirtävät veden maa-alueille. Sateista syntyy pintavesiä (järvet, joet, lammet, lätäköt) ja pohjavettä([|groundwater]) (syvällä maa- ja kallioperässä). Jokien kautta vesi palaa takaisin mereen. Vuoristoissa ja ylängöillä joet virtaavat suoraviivaisesti. Alangoilla virtaus hidastuu ja joki alkaa mutkitella. . Lopulta mutka [|erkanee erilleen] jokiuomasta. Mutkasta tulee (hevosenkengän muotoinen lampi). Jokivedessä siirtyy meriin paljon ravinteita (typpi, fosfori, kalium), maa-aineksia ja roskia meriin. Ilmastonmuutos lisää tätä huuhtoutumista koko ajan. Maatalouden käyttämien lannoitteiden ravinteet rehevöittävät kaikkia vesiä, myös meriä. Sateiden lisääntyminen ja jokiuomien madaltuminen aiheuttavat [|tulvia]. Kun suuria alueita on asfaltoitu, sadevesi ei ehdi imeytyä maaperään. Kun maapulan vuosi on rakennettu taloja jokien luontaisille tulva-alueille, tulvat ovat aiheuttaneet suuria vahinkoja. Alangoilla jokien tulvintaa on pyritty hillitsemään rakentamalla joen varrelle tulvavalleja. [|Osaatko nimetä Euroopan jokia?] Joet ovat olleet ja ovat yhä tärkeitä [|kulkureittejä]. Jokivettä käytetään puhdistettuna juomavetenä ja kasteluvetenä pelloilla. Vesivoimaa käytetään[| sähkön tuotantoon]. [|Kalastus] on myös huomattava käyttötapa. Liikenne, asutus (katujen ja teiden sadevedet), maatalous ja teollisuus kuormittavat vesistöjä ravinteilla, happamilla yhdisteillä (hapan sade) ja roskilla (muovit) jokia, järviä ja meriä. Kappale 6 saa alkunsa Saksan eteläosasta. Pituutta Tonavalle kertyy lähes 3000 kilometriä. Tonava on tärkeä [|vesiliikennereitti]. Tavaran kuljettaminen on halvempaa laivoilla kuin autoilla. Tonavan varrella olevat saavat juomaveden Tonavasta. Myös kasteluvettä maatalouteen saadaan joesta pumppaamalla. Tonavan varrella olevat vesivoimalat tuottavat sähköä. Tonavan päättymiskohta, suisto, on yksi maailmanperintökohteista kuten Intiassa oleva Suisto on tärkeä levähdyspaikka ja tällä hetkellä Euroopan parhaimmin säilynyt suistoalue. Tonava virtaa Unkarin halki ja jakaa Unkarin pääkaupungin Budapestin Budaan ja Pestiin. Unkari sijoittuu Unkarin alangolle, joka on v. Tällä alueella ilmasto on hyvä maanviljelyyn. Myös alueen on tuottavaa maatalousmaata osittain tulvalietteiden ja osittain viimeisen jääkauden aikaisten tuulien kasaaminen hienojakoisten maakerrostumien ansiosta. Unkarin alangon viljavaa maaperää sanotaan mustaksi mullaksi. Vuoristojen takia Unkarin alangon sademäärä jää pieneksi. Tämän kuivuuden vuoksi alueen luonnonvarainen kasvillisuus on eli. Kappale 7 __Maa kiertää Aurinkoa vastapäivään akseli kallellaan. Näin vuoroin pohjoinen ja vuoroin eteläinen pallonpuolisko on kääntyneenä Aurinkoon päin. Tästä seuraa, että kun pohjoisella pallonpuoliskolla on kesä, niin eteläisellä pallonpuoliskolla on talvi.__ __Lämpövyöhykkeet__ syntyvät, kun Auringon lämpö jakautuu maapallolle epätasaisesti. Tämä johtuu maapallon muodosta. Päiväntasaaja lämpenee eniten ja navat vähiten. Koska maa on pallonmuotoinen planeetta, Auringon lämpö jakautuu epätasaisesti: navoilla on kylmintä (kylmä vyöhyke = kuvassa valkoinen ja vaalean sininen väri) ja päiväntasaajalla on kuuminta (kuuma vyöhyke eli tropiikki= kuvassa punainen väri). Näiden lisäksi on vielä lämmin vyöhyke (kuvan keltainen väri ja lauhkea vyöhyke (kuvassa violetti ja vihreä väri). Suomi on lauhkealla vyöhykkeellä. Katso myös oppikirjan sivu 41. Vyöhykkeiden rajat aaltoilevat, koska vesi ja maa lämpenevät eri tavoin. Myös korkeus, etäisyys merestä, merivirrat ja planetaariset tuulet vaikuttavat. Karttaa ei tietenkään pidä opetella ulkoa!!! Sää on ilmakehän hetkellinen tila. Sää voi olla jo tunnin päästä jotain muuta, vaikka vesisadetta. ÄLÄ SEKOITA LÄMPÖVYÖHYKKEITÄ JA ILMASTOJA. NE OVAT KAKSI ERI ASIAA. ESIMERKIKSI LAUHKEALLA VYÖHYKKEELLÄ ON MERI-ILMASTOA, MANNERILMASTOA JA VÄLI-ILMASTOA. __Ilmasto__ on ilmakehän säätilojen pitkäaikainen kokonaisuus. __Sää__ vaihtelee, ilmasto ei. Meret tasoittavat/hidastavat lämpötilojen muutoksia. A) __Meri-ilmasto__ on valtamerien rannikoilla B) __Mannerilmasto__ on mantereiden (Aasia, Pohjois-Amerikka) sisäosissa. C) __Väli-ilmasto__ on meri- ja mannerilmaston välissä. D) __Välimerenilmasto__ __Ilmastodiagrammi__ kuvaa jonkin paikan ilmastoa.
 * Idässä rajana on Uralvuoristo. Pohjoisessa Jäämeri rajaa Eurooppaa. Huomaa Jäämeren saaaret Novaja Zemlja, Franz Josefin maa ja Huippuvuoret.**
 * Lännessä luonnollisena rajana on Eurooppa.**
 * Etelärajan muodostaa Välimeri. Välimeren saarista Kypros ei ole enää Eurooppaa.**
 * Kaakossa rajoja ovat [|Bosporin salmi], Mustameri, Kaukasusvuoristo ja Kaspianmeri.**
 * Suurin osa Europan maista kuuluu Euroopan unioniin. EU:n yksi tärkeä tehtävä on helpottaa ihmisten ja tavaroiden liikkumista.**
 * Maan kuoriosan laatat liikkuvat sulan magman päällä.** Maan vaipassa oleva [|magma virtailee] ja liikuttelee[| laattoja].
 * Nuori vuoristo** on[| korkea,] jyrkkärinteinen ja terävähuippuinen vuoristo.
 * Vanha vuoristo** on ehtinyt miljoonien vuosien aikana kulua veden ja jään sekä [|rapautumisen]vuoksi.
 * [|Tulivuoret]**
 * Alanko**= merenpinnasta aina 200 metrin korkeuteen ulottuvaa seutua. [|Kuvataan kartoissa usein vihreällä.]
 * Ylänkö**= 200-1000 metriä korkeaa tienoota. Kartoissa keltaisen sävyt.
 * Vuoristo**=yli 1000 metrin korkeudessa olevaa aluetta. Kartoissa ruskeita ja violetteja kohtia.
 * Lauhkea vyöhyke** on suurempi pohjoisella pallonpuoliskolla,[| kuvattuna vihreällä linkissä.]
 * Sisäsyntyiset tapahtumat ([|laattojen liike], maanjäristykset, tulivuoret) aikaansaavat korkeuseroja.**
 * Ulkosyntyiset tapahtumat (eroosio, rapautuminen) pyrkivät tekemään maapallon pinnasta tasaisen.**
 * Eroosiossa** maaperää tai kallioperää __kulkeutuu pitkien matkojen päähän__[| tuulen] tai [|veden mukana]. Joet aikaansaavat eroosiota**.** [|Ihminen] aikaansaa myös eroosiota**.**
 * Rapautumisessa** kiviaines __hajoaa paikoilleen__. Kivi hajoaa hiekaksi. Hiekka __ei kulkeudu__ minnekään.
 * A) pakkasrapautumisessa** vesi [|jäätyessään] kallion halkeamaan [|hajottaa kalliota].
 * B) lämpörapautumisessa** kalliopinta lämpenee ja jäähtyy. Kiviaineksen laajeneminen ja kutistuminen [|hajottaa kiveä].
 * C) kemiallisessa rapautumisessa** hapan vesi (vesi+hiilidioksidi=hiilihappo) [|syövyttää] emäksisiä kivilajeja kuten kalkkikiveä. Kalkkikivialueilla on maanalaisten jokien luolastoissa **tippukiviluolia**. Kun kalkkikivialueen kallioperä rapautuu, syntyy [|karstimaata].
 * Joen loppumiskohtaan suistoon** eli deltaan kulkeutuu myös maa-aineksia veden mukana ja suisto madaltuu.
 * Aavikoituminen** uhkaa ravinnon tuotantoa aavikoiden tuntumassa. [|Tunisiassa yritetään sitoa dyynejä paikoilleen kasvillisuuden avulla].
 * Auringon lämpö tulee kohtisuoraan päiväntasaajalle, mutta navoille vinosti.
 * Kuuma vyöhyke (tropiikki), lämmin vyöhyke (subtropiikki), lauhkea vyöhyke ja kylmä vyöhyke
 * Vesi lämpiää ja jäähtyy hitaammin kuin maa
 * Sateita lähes päivittäin, kesä viileä, talvi lauha
 * Vähän sateita, kesä kuuma ja talvi tosi kylmä
 * Mitä kauemmas meren rannasta siirrytään sisämaahan päin, sen matereisemmaksi ilmasto muuttuu.
 * Väli-ilmastossa on meri- ja mannerilmaston piirteitä. Suomessa on väli-ilmasto.
 * Sateet talvella (loka-helmikuussa pohjoisella pallonpuoliskolla) ja talvi viileä, kesä sateeton ja kuuma
 * Pylväät sateita ja viiva keskilämpötiloja