Maantieto+7+muistiinpanot

1. Ilmansuunnat väli-ilmansuuntineen. 2. [|Maanosat]ja [|valtameret] 3. Mittakaava: ilmoittaa kartan pienennössuhteen. Mittakaava 1:20 000 tarkoittaa, että yksi senttimetri kartalla vastaa 20 000 senttiä ulkona maastossa. Selkosuomella siis yksi sentti kartalla vastaa 200 metriä maastossa. **KUN OTAT JÄLKIMMÄISESTÄ LUVUSTA KAKSI NOLLAA LOPUSTA POIS, SE MUUTTUU SUORAAN METREIKSI!!!** Karttojen vihreä esittää usein alankoa. **Alanko** on matalaa aluetta, joka 0-200 metriä merenpinnan yläpuolella. Keltainen väri kuvaa ylänköjä. **Ylänkö** on 200-1000 metrin korkeudella merenpinnasta. [|Aurinkokunta] = 1. Aurinko ja sitä kiertävät 2.sekä __kääpiöplaneetta__ Pluto ja 3. __[|asteroidit].__ media type="custom" key="28843394" align="center"
 * 7. luokan maantiedon kurssin "walk through".**
 * Tärkeää tietää, osata ulkoa ja kyetä soveltamaan eri yhteyksissä seiskalla, kasiluokalla ja ysillä sekä lukiossa:**
 * Kirjan lopussa on myös kätevä sanasto ja karttoja. Käytä niitä.**
 * Kappale 1**
 * Tärkeää osata selittää ilmansuuntien, merien ja maanosien avulla missä esimerkiksi Suomi sijaitsee. Osaat myös lukea karttoja (missä ilmansuunnassa Kajaani on Tampereelta katsottuna, onko Lieksa alangolla vai ylängöllä jne) ja päätellä välimatkoja mittakaavan avulla.**
 * Tutustu kirjan sivujen erilaisiin karttoihin. Kirjan lopusta löytyvät maanosien kartat.**
 * Vuoristot** on kartoissa esitetty ruskean ja violetin värisinä. Vuoristot ovat yli 1000 metrin korkeudella merenpinnasta.
 * Kappale 2**
 * Tärkeää ymmärtää Aurinkokunnan rakenne ja Maan sekä Kuun liikeiden aiheuttamat ilmiöt.**

__Komeetat__ ovat kivi- ja jäämöhkäleitä, jotka kiertävät omaa rataansa Auringon ympäri. Kun Auringon lämpö sulattaa jäätä, syntyy komeetalle pyrstö, joka näkyy kuvassa violettina. 1. **Aurinko on Maasta katsoen lähin tähti.** 2. **Planeetta kiertää tähteä (Aurinkoa) ja heijastaa tähden tuottamaa valoa.** Planeetat jaetaan sisä ja ulkoplaneettoihin. Planeetalla voi olla yksi tai useampi __kuu.__ **(nousuvesi on aina yhtäaikaa kuun puolella ja vastakkaisella puolella maapalloa, muualla laskuvesi**. Valtamerien rannikolla merivesi nousee ja laskee jopa 12 metriä muutamassa tunnissa. Kuu vetää Maan vettä puoleensa kiertäessään Maata.) [|Kuu kiertää Maan kerran 28 vuorokaudessa]. 3. **** (vaihtelevan kokoisia kiviä sisä- ja ulkoplaneettojen välissä) Aurinkokunta sijaitsee 4. **__galaksissa__** nimeltä __Linnunrata.__ [|Maa kiertää Aurinkoa vastapäivään]. Yksi kierros kestää vuoden. Huomaa Maan akselin kaltevuus=vino asento ! Vuoroin pohjoinen vuoroin eteläinen pallonpuolisko on kääntynyt Aurinkoon päin) KLIKKAA [|TÄSTÄ] VUODENAIKASIMULAATTORIIN. Simulaattorin oikeassa alakulmassa on teksti Start animation. Osaat selittää käsitteet: media type="youtube" key="knK87GoNyGo" width="560" height="315" . Auringon lämpö saa veden kiertämään Maan pinnalla ja ilmakehässä. Auringon lämpö haihduttaa vettä taivalle. Korkealla vesihöyry tiivistyy pilviksi ja sateeksi. Sateesta syntyy pintavettä ja pohjavettä. [|Sateen syntytavat s. 29]: __Lämpövyöhykkeet__ syntyvät, kun Auringon lämpö jakautuu maapallolle epätasaisesti. Tämä johtuu maapallon muodosta. Päiväntasaaja lämpenee eniten ja navat vähiten. Koska maa on pallonmuotoinen planeetta, Auringon lämpö jakautuu epätasaisesti: navoilla on kylmintä (kylmä vyöhyke = kuvassa valkoinen ja vaalean sininen väri) ja päiväntasaajalla on kuuminta (kuuma vyöhyke eli tropiikki= kuvassa punainen väri). Näiden lisäksi on vielä lämmin vyöhyke (kuvan keltainen väri ja lauhkea vyöhyke (kuvassa violetti ja vihreä väri). Suomi on lauhkealla vyöhykkeellä. Katso myös oppikirjan sivu 41. Vyöhykkeiden rajat aaltoilevat, koska vesi ja maa lämpenevät eri tavoin. Myös korkeus, etäisyys merestä, merivirrat ja planetaariset tuulet vaikuttavat. Karttaa ei tietenkään pidä opetella ulkoa!!! media type="custom" key="29394361" Sää on ilmakehän hetkellinen tila. Sää voi olla jo tunnin päästä jotain muuta, vaikka vesisadetta. ÄLÄ SEKOITA LÄMPÖVYÖHYKKEITÄ JA ILMASTOJA. NE OVAT KAKSI ERI ASIAA. ESIMERKIKSI LAUHKEALLA VYÖHYKKEELLÄ ON MERI-ILMASTOA, MANNERILMASTOA JA VÄLI-ILMASTOA. __Ilmasto__ on ilmakehän säätilojen pitkäaikainen kokonaisuus. __Sää__ vaihtelee, ilmasto ei. Meret tasoittavat/hidastavat lämpötilojen muutoksia. A) __Meri-ilmasto__ on valtamerien rannikoilla B) __Mannerilmasto__ on mantereiden (Aasia, Pohjois-Amerikka) sisäosissa. C) __Väli-ilmasto__ on meri- ja mannerilmaston välissä. D) __Välimerenilmasto__ __Ilmastodiagrammi__ kuvaa jonkin paikan ilmastoa. media type="custom" key="28850318" align="center" Aurinko lämmittää maanpintaa, jolloin ilma lämpenee. . __A)Matalapaineessa (M)__ lämmintä **ilmaa kohoaa** taivaalle, samalla ilma kylmenee ja kosteus tiivistyy pilviksi ja jopa **sateeksi**. Ilma jäähtyy kilometrien korkeudessa ja alkaa laskeutua. __B)Korkeapaineessa (K)__ **ilmaa laskeutuu** kohti maan pintaa ja samalla ilma lämpenee ja **kuivuu**. Sää on aurinkoinen. [|Planetaarinen eli säännöllinen tuuli puhaltaa aina joka päivä samasta suunnasta.] __Planetaariset tuulet syntyvät pysyvien ilmapainekeskuksien johdosta.__ Merivirrat syntyvät planetaaristen tuulten vaikutuksesta. Kylmät merivirrat: Lämpimät merivirrat " joka kiertää maapallon kaikkien merien kautta välillä pinnalla ja välillä meren pohjaa pitkin. Vesi palaa lähtöpaikkaansa noin 100 000 vuoden päästä. Lämpövyöhyke vaikuttaa ilmastoon. Ilmaston vaikutuksesta syntyy sitten paikalle tietynlainen kasvillisuus. Eniten kasvillisuuteen vaikuttaa sademäärä ja lämpötila. Suomen lämpötiloissa ja sateissa kasvillisuus on havumetsää. Maapallon kasvillisuusalueita on esitetty kirjan aukeamalla s. 62-63. Karttaa ei tietenkään pidä opetella ulkoa! Monimuotoisinta (eniten erilaisia kasveja, eläimiä, sieniä...) on kuuman vyöhykkeen sademetsissä. Jalkapallokentän kokoisella alueella sademetsässä kasvaa yli sata erilaista puulajia, kun Suomessa niitä on metsässä vastaavasti 2-4. on yhä tieteelle tuntemattomia kasveja ja eläimiä. Sademetsiä hävitetään maapallolla kiihtyvää tahtia ja siksi monet lajit häviävät maapallolta lopullisesti. Sademetsiä hävitetään pois asutuksen tieltä, niitä raivataan pelloiksi tai muutetaan[| öljypalmuviljelmiksi]. Palmuöljyä käytetään autojen polttoaineiden raaka-aineena. Myös muualla maapallolla eläimiä ja kasveja uhkaa sukupuuttoon kuoleminen ihmisen toimien takia. Palmuöljyn viljely on koitunut kohtaloksi. 1.Kylmä lämpövyöhyke - kasvillisuus on eli sammalia ja jäkäliä sekä varpuja. Maaperä on ikiroudassa (jäässä) joten puut eivät kasva. 2. Lauhkea lämpövyöhyke - kasvillisuutena on havu- ja lehtipuumetsiä sekä mannerilmastossa puuttomia. Aroilla kasvaa heinää. [|Tulppaani]on kotoisin aroilta! 3. Lämmin lämpövyöhyke - kasvillisuutena on = paksulehtisiä kasveja (palmuja), jotka sietävät kuivaa kesää. Vaikka välimerenkasvillisuuden nimi viittaa Välimereen, tätä kasvillisuutta on eri puolilla maailmaa lämpimässä vyöhykkeessä. Aavikot ovat lämpimällä vyöhykkeellä (Sahara). 4.Kuuma lämpövyöhyke - kasvillisuus sateisilla alangoilla on sademetsää. Kuivilla ylängöillä on.
 * tähti (tuottaa mm. lämpöä ja valoa fuusioreaktioissa)
 * Kuu kiertää Maata soikeaa eli elliptistä rataa. Kun Kuu on joskus poikkeuksellisen lähellä Maata, mollottaa taivaalla [|erityisen suuri Kuu], Superkuu.
 * [|Suoraa lähetystä kansainväliseltä avaruusasemalta (ISS)].
 * Avaruusaseman reaaliaikainen sijainti näkyy [|tästä].
 * [|galaksi](miljardien tähtien kokonaisuus, tähtijärjestelmä, jossa satoja tuhansia miljoonia Auringon kaltaisia ja Aurinkoa suurempia tähtiä sekä jo "kuolleiden" tähtien aikaansaamia [|mustia aukkoja])
 * Linnunrata (tähtijärjestelmä, johon Aurinkokunta kuuluu, naapurissa on [|Andromedan galaksi]). Andromedan galaksi on 2,5 miljoonan valovuoden päässä. Valovuosi on matka, jonka valo kulkee vuoden aikana. Valon nopeus on 300 000 kilometriä sekunnissa.
 * __5**. Maailmankaikkeus**__ eli universumi. Maailmankaikkeudessa on tuhansia miljoonia galakseja. Maailmankaikkeus laajenee kaiken aikaa. [|Tässä Hubble-teleskoopin ottamassa kuvassa näkyy pikku pala maailmankaikkeutta galakseineen.]
 * Vuodenajat vaihtuvat koska Maa kiertää Aurinkoa. Maan akseli on kallellaan, jolloin toinen napa on vuoroin lähempänä tai kauempana Auringosta.**
 * A) [|syyspäiväntasaus]
 * Aurinko paistaa kohtisuoraan päiväntasaajalle.
 * 12 tuntia valoisaa ja 12 tuntia pimeää kaikkialla maapallolla.
 * B)[|talvipäivän seisaus]
 * Aurinko paistaa kohtisuoraan Kauriin kääntöpiirille.
 * Pohjoisella pallonpuoliskolla on talvi. Pohjoisen napapiirin pohjoispuolella (Lapissa) on __kaamos__ = Aurinko ei nouse päivälläkään horisontin yläpuolelle = näkyviin.
 * C)[|kevätpäivän tasaus]
 * Aurinko paistaa kohtisuoraan päiväntasaajalle.
 * 12 tuntia valoisaa ja 12 tuntia pimeää kaikkialla maapallolla.
 * D[|)kesäpäivän seisaus]
 * Aurinko paistaa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirille.
 * Pohjoisella pallonpuoliskolla on kesä. Pohjoisen napapiirin pohjoispuolella on yötöntä yötä = valoisaa ympäri vuorokauden.
 * __Vuorokaudenaikojen vaihtelu__ = [|Maa pyörii oman kuvitteellisen akselinsa ympäri vastapäivään]. Yksi kierros kestää 24 tuntia. Kun Suomessa on päivä, Kiinassa on jo ilta.**
 * Vuorokaudenaikojen vaihtelu: Aurinko paistaa aina samalta suunnalta, mutta maapallo pyörii akselinsa ympäri vastapäivään. Aurinko näyttää nousevan idästä ja lasevan länteen, vaikka Aurinko pysyy siis paikallaan.**
 * Kappale 3**
 * Vesi on maapallolla on sitä samaa vettä, jota dinosaurukset joivat noin 200 miljoonaa vuotta sitten. Vesi kiertää. Vesi ei häviä minnekään eikä sitä myös tule maapallolle lisää.**
 * __Pintavettä__ on kaikki näkyvä vesi maan pinnalla.
 * __Pohjavesi__ on syvällä maaperässä ja kallioperän halkeamissa. Pohjavettä voi nähdä kaivossa.
 * A) Vuoristojen merenpuoleisella rinteellä sataa, kun ilman kosteus tiivistyy sateeksi pilvien noustessa kohti vuoriston huippua. OROGRAFINEN SADE.
 * B) Auringon lämmittämä ilma kohoaa ja tiivistyy sateeksi.KONVEKTIIVINEN SADE.
 * C) Lämpimän ja kylmän ilman sekoittuessa matalapaineessa kehittyy sadetta.RINTAMASADE.
 * Kappale 4**
 * Auringon lämpö tulee kohtisuoraan päiväntasaajalle, mutta navoille vinosti.
 * Kuuma vyöhyke (tropiikki), lämmin vyöhyke (subtropiikki), lauhkea vyöhyke ja kylmä vyöhyke
 * Vesi lämpiää ja jäähtyy hitaammin kuin maa
 * Sateita lähes päivittäin, kesä viileä, talvi lauha
 * Vähän sateita, kesä kuuma ja talvi tosi kylmä
 * Mitä kauemmas meren rannasta siirrytään sisämaahan päin, sen matereisemmaksi ilmasto muuttuu.
 * Väli-ilmastossa on meri- ja mannerilmaston piirteitä. Suomessa on väli-ilmasto.
 * Sateet talvella (loka-helmikuussa pohjoisella pallonpuoliskolla) ja talvi viileä, kesä sateeton ja kuuma
 * Pylväät sateita ja viiva keskilämpötiloja
 * __Pysyvät matalapaineet päiväntasaajalla ja napojen sekä kääntöpiirien VÄLISSÄ.__
 * __Pysyvät korkeapaineet navoilla ja kääntöpiireillä.__
 * __Tuuli__** syntyy, kun ilmaa siirtyy __maan tai meren pintaa pitkin__ **korkeapaineesta kohti matalapainetta**. Maapallon pyörimisliike akselinsa ympäri hieman kääntää tuulen suuntaa.
 * Maapallon pyöriminen oman akselinsa ympäri kääntää tuulia "vinoiksi". Korkeapaineesta vinosti kohti matalapainetta.
 * napatuulet
 * länsi- ja lounaistuulet
 * koillispasaati
 * kaakkoispasaati
 * länsi- ja luoteistuulet
 * napatuulet
 * Myös maapallon pyörimisliike (Coriolis-voima), lämpötila- ja suolapitoisuuserot vaikuttavat meriveden virtaamiseen.
 * alkavat navoilta
 * **viilentävät** ilmastoa
 * k**uivattavat** ilmastoa (sadetta kylmän meren yllä, rannikolla ei sade)
 * kylmien merivirtojen lähellä on suuria [|aavikoita].
 * [|Atacaman aavikko] Pohjois-Chilessä: rannikolla kylmä merivirta (Perun virta) + Kauriin kääntöpiirin korkeapaine
 * alkavat päiväntasaajalta
 * **lämmittävät** ilmastoa
 * **lisäävät sateita**.
 * lämpimän Golfvirran ansiosta Suomessa on lämpöisempää kuin sijainnin mukaan olisi!
 * Kappale 5**
 * KASVILLISUUSALUEET PÄÄPIIRTEITTÄIN:**